32005R2187
L 349/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2187/2005 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2005 година
за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Европейския парламент (2),
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с членове 2 и 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3) Съветът приема, вземайки предвид дадените научни, технически и икономически съвети, нужните мерки от Съюза да гарантира такава експлоатация на живите морските ресурси, че да се създадат устойчиви икономически, социални и свързани с морската околна среда условия. В тази връзка Съветът може да приеме мерки, които да намалят смъртността на рибните ресурси при риболов и неблагоприятното въздействие на риболовните дейности върху околната среда.
(2)
Присъединяването на Общността към Конвенцията за риболов и опазване на живите морски ресурси в Балтийско море и прилежащите зони, както е поправката според протокола от Конференцията на представителите на страните участнички в Конвенцията (наричана по-нататък „Конвенцията от Гданск“), бе одобрено с Решение 83/414/ЕИО (4).
(3)
От своето създаване с Конвенцията от Гданск Международната комисия по риболова при Балтийско море (МКРБМ) е приела пакет от мерки за запазването и управлението на рибните ресурси в Балтийско море. Тя уведоми договарящите страни за някои изисквания, за да могат те да установят нужните технически мерки.
(4)
За Общността е уместно да въведе в сила такива изисквания. Тъй като, обаче, (МКРБМ) може би ще бъде заместена от двустранно сътрудничество с Руската федерация, правилата на Общността не е нужно стриктно да следват приетите изисквания, а по-скоро следва да се търсят начини да се изгражда пълна и последователна система от технически мерки, която да се основава на съществуващите закони за водите, за които има възможност за опростяване в случаи където съществуващата система от правила е ненужно обременена с детайли и/или не може да бъде оправдано използвана за запазването на ресурсите.
(5)
Регламент (ЕО) № 88/98 (5) установи определени технически мерки за опазването на рибните ресурси във водите на Балтийско море, проливите Белти и Оресунд.
(6)
Прилагането на Регламент (ЕО) № 88/98 доведе до установяването на някои недостатъци в него, които доведоха до проблеми при неговото прилагане и изпълнение и които следва да бъдат коригирани особено при дефинирането на определени видове риба, както и нужният процент на рибен улов в зависимост от различните видове размери на окото на мрежите, също географските зони, когато се използват различни риболовни уреди.
(7)
Начинът на изчисление на процентите при целевите видове риба, както и други видове риба следва да бъде определен.
(8)
Минималният размер на всеки рибен вид следва да бъде определен, като се отчита изборът на размер на окото на мрежата на риболовния уред, който може да бъде използван за дадения вид.
(9)
Научна информация установява, че когато се ловят морски змиорки с тралове има страничен улов към основния, състоящ се от млада риба треска. Риболовът на змиорки с подвижни риболовни уреди поради тази причина следва да бъде забранен.
(10)
Заливът на Рига е уникална и чувствителна морска екосистема, която изисква специални мерки, за да се гарантира продължителна експлоатация на ресурсите му и да се намали отрицателния ефект от риболовните дейности. Поради това член 21 от Акта за присъединяване от 2003 г. предвижда Съветът да измени Регламент (ЕО) № 88/98 преди датата на въвеждане в действие с оглед на това да се приемат нужните мерки за запазване на видовете в залива на Рига.
(11)
С цел да се контролира риболовната дейност, достъпът до залива на Рига следва да е обект на специални разрешителни за риболов, както е в Регламент (ЕО) № 1627/94 от 27 юни 1994 г. за установяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (6).
(12)
Научна информация посочва, че за риба треска риболовните уреди, спуснати на вода без отвор за разкритие и при нормална ромбоидна плетка на мрежата, нейната торба и удълженията отзад са по-малко способни на селекция, отколкото при разкритие тип BACOMA или пък където плетката на мрежата на торбата и удълженията са обърнати на 90°. С тази цел не е уместно да се допуска в границите на водите под отговорността на Общността, както и за съдове собственост на Общността, използването на риболовни средства, спуснати на вода от кораба, които нямат разкритие тип BACOMA или на които мрежата на торбата и удълженията и не са обърнати на 90°, когато обектът на риболов е риба треска.
(13)
Регламент (ЕО) № 1434/98 (7) установи условия, при които риби от вида на херинга могат да бъдат вадени с промишлени цели, различни от директна консумация от човека.
(14)
С цел улесняване сложните правила на Регламент (ЕО) № 1434/98 условията, които са съответни за условията на Балтийско море, следва да бъдат заменени от общите условия за смесени улови в регламента. Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен.
(15)
Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, следва да са в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (8).
(16)
Поправките на приложение I и към допълнения 1 и 2 към приложение II към настоящия регламент също следва да са в съответствие с Решение 1999/468/ЕО.
(17)
Поради броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата на Регламент (ЕО) № 88/98, той следва да бъде отменен и заменен с нов текст,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
Настоящият регламент постановява техническите мерки за опазване при улов и разтоварване на рибни ресурси в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки и разположени в географските местонахождения специфицирани в приложение I.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„подвижно оборудване“ означава всяко риболовно средство, което изисква при улова на риба активно преместване на риболовните средства, включително средства, теглени от кораба, и обграждащи средства;
i)
„трал“ е подвижно риболовно средство, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;
ii)
„олекотен бим трал“ означава риболовно средство с тралова мрежа, отворена хоризонтално посредством стоманена или дървена тръбна рамка, наречена бимс, и мрежи, снабдени с вериги, влачени по дъното, верижни покрития или верижни плъзгачи - цялото съоръжение се провлачва по дъното от риболовния кораб;
iii)
„датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарският съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно средство се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;
iv)
„драги“ означава риболовно средство, което е мрежа или метален кош, монтирани на рамки с различни форми и размер, долната част на които има стъргало (сито), което понякога може да е със зъбци;
v)
„гъргър“ е ограждаща риболовна мрежа, която се състои от мрежа, чието дъно е теглено или посредством затягащо въже на гъргъра, което минава през определен брой халки заедно с граундроупа, като така позволява мрежата да бъде свивана и затваряна;
б)
„неподвижно оборудване“ означава кое да е риболовно средство, което при риболовна операция не изисква движение и включва хрилни мрежи, заплитащи мрежи, тройни мрежи, мрежи-капани, парагади, кюпове и даляни. Мрежите могат да се състоят от една или повече отделни мрежи, които са стъкмени с горни, дънни и свързващи въжета и могат да бъдат оборудвани с котвени, плаващи и навигационни механизми;
i)
„хрилни мрежи“ и „оплитащи мрежи“ означават риболовни средства, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;
ii)
„тройна мрежа“ е риболовно средство, което е изработено от две или повече мрежи, които се пускат заедно на едно носово въже и се държат вертикално във водата чрез поплавъци или тежести;
iii)
„парагади“ е определен брой свързани въдици, които са или положени на дъното, или плават по течението, всяка от които носи кукички със заложена стръв;
в)
„кука“ е извита, заострена в края стоманена форма, обикновено имаща шип;
г)
„време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;
д)
„мрежи с квадратна плетка“ означава конструкция на мрежа, при която двата набора на успоредните линии, формиращи се от прътите на плетката, са така поставени, че единият набор е успореден на дългата ос на мрежата, другият е под прави ъгли спрямо тази ос;
е)
„торба на мрежата“ означава последните 8 метра от трала, които имат или цилиндрична форма, тоест еднаква обиколка във всяка част, или заострена форма;
ж)
„укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали от време;
з)
„задно въже“ означава най-задното въже, прикрепено към торбата на мрежата, измервано, когато мрежите са опъвани по дължина;
и)
„подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;
й)
„опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;
к)
„чепаре“ е мрежа, пристегната вътре в подвижна мрежа по такъв начин, че позволява на улова да преминава от предната към задната част на мрежата, но ограничава въможността и да се връща обратно;
л)
„поплавък на торбата“ означава плаваща единица, прикрепена към торбата на мрежата;
м)
„въже на поплавъка“ е въжето, свързващо поплавъка на торбата към тази част на риболовното средство, която е маркирана;
н)
„удължение“ се нарича онази част на трала, която не се стеснява и има цилиндрична форма, тоест има същата обиколка като торбата на трала, прикрепена или продължение на тази торба.
ГЛАВА II
МРЕЖИ И УСЛОВИЯ ЗА ТЯХНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ
РАЗДЕЛ I
Видове, които са обект на риболов
Член 3
Видове, които са обект на риболов и минимален размер на плетката на мрежите
1. За всеки от подучастъците, изброени в приложение I, допустимите размери на плетката на мрежите за всеки отделен рибен вид е, както е дефинирано в приложение II, когато се извършва риболов с тралове, датски сейнери и подобни средства, и както е дефинирано в приложение III, когато се лови риба с хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи. Никоя част от средствата или мрежите не може да има размер на плетката по-малък от най- малкия размер при всеки вид мрежи според размера им.
2. Минималният процент от видовете за риболов сред живите морски ресурси, уловени на борда на кораба за всеки географско подучастък и всеки вид мрежа според размера, е указано в приложение II и приложение III.
3. По време на всяко пътуване с цел риболов, когато на борда има драги, задържането и улова на борда на какво да е количество живи морски ресурси е забранено освен ако поне 85 % от живото тегло не се състои от мекотели и/или Furcellaria lumbricalis.
4. Използването, в рамките на подучастъка, на хрилни мрежи и оплитащи мрежи, които имат размер на плетката по-малък от указания в приложение III, е забранено.
5. Използването, в рамките на подучастъка, на тройни мрежи с размер на плетката в тази част на мрежата, където плетката е с най-голям размер, неотговарящи на никоя от категориите, указани в приложение III, освен ако размерът на плетката в частта на мрежата, имаща най-малък размер, е по-малък от 16 mm е забранено. Ако размерът на плетката при мрежи с по-малка плетка е под 16 mm, всички мрежи с размер над 16 mm отговарят на категориите, указани в приложение III.
6. За всяко пътуване с цел риболов разтоварване на риба е забранено, когато уловът е според подучастъците, изброени в приложение I, и когато е задържан на борда, не съответства с условията, указани в приложение II и приложение III.
Член 4
Изчисление на процента на видовете риба за улов
1. Процентът на видовете за улов, както са посочени в приложение II и приложение III, се изчислява като пропорцията на живо тегло на всички видове, изброени в приложение II и приложение III, които също са задържани на борда след разтоварване или сортиране.
2. Процентът на видовете за улов и други видове се получава от събирането на всички количества от задържаните на борда определени видове риба и други видове, изброени в приложение II и III.
3. Количествата от видове, изброени в приложения II и III, които са били претоварени от риболовен кораб, се вземат предвид, когато се изчислява процентът на определените за съответния кораб видове.
4. Процентите на видовете за риболов могат да бъдат изчислени въз основа на един или повече уловени представители на дадените видове.
РАЗДЕЛ II
Подвижно оборудване
Член 5
Устройство на риболовните средства
1. Никое средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата при торбата.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено да се прикрепя към външната долна половина на торбата на подвижната мрежа всякакъв вид платно, мрежа или друг материал, който би имал за цел да предотврати или намали носенето. Такива материали се прикрепват само към предните или страничните краища на торбата.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато се лови риба с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по- малък от 90 mm, е позволено да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби. Размера на плетката на торбата е поне два пъти по-голям от този на опашката и в никой случай по- малък от 80 mm.
Укрепваща торба може да се прикрепя за следните части:
а)
в предния ѝ край;
б)
в задния ѝ край; или
в)
по окръжността между задната и предната част.
Укрепващата торба може да бъде стягана:
а)
по окръжността на торбата и удължението на мрежата около един ред от дупки на мрежата или
б)
надлъжно по един ред дупки на мрежата.
4. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:
а)
използването на подвижни риболовни средства, еднопосочна мрежа или чепаре. Чепарето може да бъде прикрепено или вътре в торбата, или пред нея. Условията, определящи минималния размер на плетката в приложение II, не се отнасят до чепарета. Разстоянието от точката на прикрепяне в предната част до задната част на торбата на мрежата е поне три пъти дължината на чепарето;
б)
да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;
в)
да се използват опасващи въжета и подемни въжета, прикрепени към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 90 mm;
г)
да се използва едно подемно въже прикрепено към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката 90 mm или над 90 mm;
д)
да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата;
е)
да се използва задно, стягащо въже прикрепено отвън на торбата. Разстоянието между задното стягащо въже и въжето на торбата е еквивалентно на или по-малко от 50 cm.
Член 6
Специфични забранени конструкции
Използването на следните се забранява:
а)
всяка торба на трал, при която броя на мрежи с еднакъв размер около обиколката на торбата се увеличава от предния към задния край;
б)
всяко удължение, при което обиколката в някоя точка е по-малка от обиколката на най-предния край на торбата към която удължението е закрепено;
в)
всяка торба с размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm при мрежи, чиито плетки не са ромбоидни или правоъгълни;
г)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на отвора, равен или по-голям от 90 mm, имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на накрайника, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
д)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на плетката, равен или по-голям от 90 mm имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
е)
всяка торба, където дължината на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата и долна половина.
Член 7
Избор на риболов на треска с трал
Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов, представя не по-късно от септември 2007 г. оценка на избора на подвижни средства утвърдени като подходящи за риболов на треска.
РАЗДЕЛ III
Неподвижно оборудване
Член 8
Размери и време на потапяне
1. Там, където имаме риболов с хрилни мрежи, оплитащи мрежи или тройни мрежи, използването на повече от 9 km мрежи за кораби с габаритна дължина до 12 m и 21 km мрежи за кораби с габаритна дължина повече от 12 m се забранява.
2. Времето за потапяне на мрежите, определено в параграф 1, не надвишава 48 часа.
3. Чрез дерогация от параграф 2 времето на потапяне на мрежите, определено в параграф 1, когато се лови риба под ледена покривка, не е ограничено.
Член 9
Ограничения на плаващи мрежи
1. От 1 януари 2008 г. се забранява на всеки кораб да носи на борда или да използва за риболов плаващи мрежи.
2. През 2006 г. и 2007 г. кораб може да държи на кораба си или да използва за риболов плаващи мрежи само ако има разрешение за това от компетентните органи на държавата-членка на флага.
3. През 2006 г. и 2007 г. максималният брой кораби, които могат да имат разрешение от държава-членка да носят на борда или да използват за риболов плаващи мрежи, не надвишават 40 % и 20 % съответно от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 в подучастъци от 25 до 32 максималния брой на корабите, които могат да получат разрешение от държава-членка да имат плаващи мрежи на борда или да ги използват за риболов, не надвишават 40 % от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
5. Държавите-членки съобщават на Комисията до 30 април всяка година списъка на корабите, имащи разрешение да извършват риболовни дейности с плаващи мрежи.
Член 10
Условия, приложими за използването на плаващи мрежи
1. Капитан на риболовен кораб, използващ плаващи мрежи, води корабен дневник, в който ежедневно записва следната информация:
а)
цялата дължина на мрежите на борда на кораба;
б)
цялата дължина на мрежите, използвани за всяка риболовна операция;
в)
количеството, датата и координатите на допълнителен (нежелан) улов на китообразни.
2. Всички риболовни кораби, които използват плаващи мрежи, съхраняват на борда разрешителното, посочено в член 9, параграф 2.
РАЗДЕЛ IV
Общи разпоредби за оборудването и неговото използване
Член 11
Определяне на размера на отворите и дебелината на кордата
Прилага се Регламент (ЕО) № 129/2003 на Комисията от 24 януари 2003 г. за създаване на подробни правила за определяне на размера на отворите и дебелината на кордата на рибарските мрежи (9).
Член 12
Спазване на приложимите проценти за улова
1. Количествата живи морски ресурси, уловени в излишък на позволените проценти, специфицирани в приложения II и III, не могат да бъдат вадени, а се връщат обратно в морето преди всяко изваждане.
2. Независимо от параграф 1, когато и да е по време на риболовно пътуване кораб напуска някоя от групите от подучастъците, изброени в приложения II и III, минималният процент от определените видове за улов, както е в приложения II и III, уловени и задържани на борда от тази географска зона, трябва да бъдат постигнат в рамките на два часа.
Член 13
Условия за използване на риболовните средства
1. Риболовните средства, чието използване е забранено в определена географска зона или по време на определен период, се подреждат настрани, така че да не са готови за използване в забранените зони или по време на забранен период. Резервните средства се подреждат отделно и по такъв начин, че да не са готови за използване.
2. Риболовните средства няма да се считат готови за използване ако:
а)
в случаи на тралове, датски сейнери и подобни с изключение на двойни тралове:
i)
тралните дъски са вързани на вътрешната или външната страна на фалшборда или на галса,
ii)
тралните въжета или вързала са освободени от тралните дъски или тежестите му;
б)
в случаи на двойни тралове тежестите при крилата са разкачени и подредени на друго място;
в)
когато имаме парагади, хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи:
i)
мрежите са подредени под увързано покритие;
ii)
въдиците и куките се съхраняват в затворени кутии;
г)
когато имаме гъргъри, главното или дънното метално въже е освободено от гъргъра.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато е използвано риболовно средство, за което треската (Gadus morhua) е дефинирана като целеви вид в съответствие с приложения II и III, никакъв друг тип средства не се съхраняват на борда на кораба.
ГЛАВА III
МИНИМАЛЕН РАЗМЕР НА РИБАТА ЗА РАЗТОВАРВАНЕ
Член 14
Измерване на рибата
1. Счита се, че рибата няма изисквания размер, ако е по-малка от минималния размер, определен в приложение IV относно подходящите видове и подходящите географски зони.
2. Размерът на рибата се взема от върха на носа, със затворена уста, до края на опашната перка.
Член 15
Задържане на борда на по-малък размер риба
1. Риба с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържана на борда, нито да бъде трансбордирана, вадена, транспортирана, съхранявана, продавана, излагана или предлагана за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.
2. Параграф 1 не се прилага за риба, различна от онази, определена в приложение II като вид за риболов с размер на плетка на мрежите „по-малък от 16 mm“ или „16 до 31 mm“, уловена с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 32 mm, или с гъргъри, в случай че тази риба не е сортирана и продавана, излагана или предлагана за продаване за консумация от човека.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ, ТИПОВЕ РИБОЛОВ ИЛИ ЖИВИ МОРСКИ РЕСУРСИ
Член 16
Забранени райони
Забранено е през годината да се лови риба с какво да е подвижно оборудване в географски зони затворени от последователно свързани ромбоидни линии със следните координати, които ще бъдат измервани според координатна система WGS84:
1.
54°23′ север, 14°35′ изток
2.
54°21′ север, 14°40′ изток
3.
54°17′ север, 14°33′ изток
4.
54°07′ север, 14°25′ изток
5.
54°10′ север, 14°21′ изток
6.
54°14′ север, 14°25′ изток
7.
54°17′ север, 14°17′ изток
8.
54°24′ север, 14°11′ изток
9.
54°27′ север, 14°25′ изток
10.
54°23′ север, 14°35′ изток
Член 17
Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва
1. Задържането на борда на сьомга (Salmo salar) или морска пъстърва (Salmo trutta) се забранява:
а)
от 1 юни до 15 септември във водите от подучастъци от 22 до 31;
б)
от 15 юни до 30 септември във водите от подучастък 32.
2. Забранените зони по време на закрит сезон надвишават 4 морски мили, измерено от основните граници.
3. Чрез дерогация от параграф 1 задържането на сьомга (Salmo salar) на борда или морска пъстърва (Salmo trutta), уловени с даляни, е разрешено.
Член 18
Ограничения при риболов на змиорка
Задържането на борда на змиорки уловени с някое от подвижните риболовни средства е забранено през годината.
Член 19
Ограничения за разтоварването на смесен улов
1. Смесеният улов се разтоварва само в пристанища и места за разтоварване, където е в действие програма за разтоварване на образци рибни видове, посочени в параграф 2.
2. Държавите-членки гарантират, че правилната програма за разтоварване на екземпляри, която да позволява ефективен контрол на смесен улов, е наистина в действие.
ГЛАВА V
МЕРКИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ЗАЛИВА НА РИГА
Член 20
Специални разрешителни за риболов
1. За да се извършва риболов в подгрупа 28-1, корабите трябва да притежават специално разрешително за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1627/94.
2. Държавите-членки гарантират, че корабите, за които се отнася специалното разрешително за риболов по параграф 1, е издадено и включено в списък, съдържащ техните имена и вътрешен регистрационен номер, които са били оповестени чрез Интернет, в уебсайт, адресът на който ще бъде предоставен на Комисията и държавите-членки от всяка държава-членка.
3. Корабите, включени в този списък, трябва да отговарят на следните условия:
а)
пълната мощност на двигателя (kW) на корабите от списъка не надвишава наблюдаваната за всяка държава-членка през годините 2000-2001 в подучастък 28-1; и
б)
мощността на двигателя на кораба не надвишава 221 киловата по което и да е време.
Член 21
Смяна на двигатели или кораби
1. Всеки отделен кораб, включен в списъка, изискван според член 20, параграф 2, може да бъде заменен от друг кораб или кораби, в случай че:
а)
такава замяна не води до увеличаване на общата мощност на двигателя, както е в член 20, параграф 3, буква а), в заинтересованата държава-членка, и
б)
мощността на всеки двигател на заменен кораб да не надвишава 221 kW по което и да е време.
2. Двигателите на всеки отделен кораб, включен в списъка, както е в член 20, параграф 2, могат да бъдат заменени, при условие че:
а)
замяната на двигателя не води до мощност на двигателя надвишаваща 221 kW по кое да е време, и
б)
мощността на заменения двигател не е такава, че замяната да е довела до общо увеличаване на мощността, както е посочено в член 20, параграф 3, буква а) за заинтересованата държава-членка.
Член 22
Забрана за използване на тралове
В подучастък 28-1 риболовът с трал е забранен във води с дълбочина по-малка от 20 m.
ГЛАВА VI
ОБЩИ УСЛОВИЯ
Член 23
Забранени риболовни средства и практики
1. Уловът на живи морски ресурси с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, ток или всякакъв вид военни снаряди, е забранено.
2. Продажбата, излагането или предлагането за продажба на живи морски ресурси уловени с методите, посочени в параграф 1, е забранено.
Член 24
Научноизследователска работа
1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:
а)
риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на заинтересована държава-членка или държави-членки;
б)
държава-членка или държави-членки, в чиито води се провежда такава дейност, се информират предварително за риболовните дейности; и
в)
корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.
3. Независимо от параграф 1, живите морски ресурси, уловени с целите по параграф 1, не могат да бъдат продавани, съхранявани, излагани или предлагани за продажба, освен ако:
а)
отговарят на минималните размери за разтоварване, изброени в приложение IV, и за ресурси, за които риболовните възможности са определени, такива възможности да не са изразходвани, или
б)
са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.
Член 25
Изкуствено възстановяване или заселване
Настоящият регламент не се прилага за операции, провеждани единствено с цел изкуствено възстановяване или заселване на живи морски ресурси, които се провеждат с разрешението на и под контрола на заинтересовани държава-членка или държави-членки. Там, където изкуственото възстановяване или заселване на живи морски ресурси се извършва във водите на друга държава-членка или държави-членки, всички заинтересовани държави-членки се уведомяват предварително.
Член 26
Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг
1. Държавите-членки могат, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намалят ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприемат технически мерки за намаляване на риболовните възможности, които:
а)
допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството; или
б)
надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.
2. Мерките, посочени в параграф 1, се прилагат единствено за рибари от заинтересованата държава-членка и са в съответствие с общностното право.
3. Заинтересованата държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.
4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките отговарят на условията, заложени в параграф 1.
5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на условията, заложени в параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.
Член 27
Научна оценка на типовете оборудване
До 1 януари 2008 г. Комисията гарантира, че научната оценка на въздействието от използването на определени хрилни мрежи, тройни мрежи и оплитащи мрежи върху китообразните видове е извършена и заключенията са представени пред Европейския парламент и Съвета.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Подробни правила за прилагане
Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 29
Изменения на приложенията
Изменения на приложение I и на допълнения 1 и 2 към приложение II се приемат в съответствие с процедурата по член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 30
Изменения на Регламент (ЕО) № 1434/98
Регламент (ЕО) № 1434/98 се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 2 се заличава.
2.
Член 2, параграфи 2 и 3 се заличават.
3.
Член 3, параграф 1 се изменя, както следва:
„1. Улови на херинга, направени:
-
в региони 1 и 2 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm, или
-
в регион 3 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 40 mm, или
-
в регион 1, 2 и 3 с каквито и да е риболовни средства, различни от провлачени мрежи,
не се вадят за цели, различни от директна консумация от човека, освен ако не са първо предложени за продажба за директна консумация от човека и не успеят да намерят купувач.“
4.
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Но всеки улов на херинга уловен с какво да е риболовно средство в условия определени от член 2 може да бъде изваден с цел различна от директна консумация от човека.“
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 88/98 се отменя.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 88/98 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение V.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2006 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2005 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 2187/2005 DO CONSELHO
de 21 de Dezembro de 2005
relativo à conservação dos recursos haliêuticos no mar Báltico, nos seus estreitos (Belts) e no Øresund através da aplicação de medidas técnicas, que altera o Regulamento (CE) n.o 1434/98 e que revoga o Regulamento (CE) n.o 88/98
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 37.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão (1),
Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (2),
Considerando o seguinte:
(1)
Em conformidade com os artigos 2.o e 4.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de Dezembro de 2002, relativo à conservação e à exploração sustentável dos recursos haliêuticos no âmbito da política comum das pescas (3), o Conselho, atendendo aos pareceres científicos, técnicos e económicos disponíveis, deve estabelecer as medidas comunitárias necessárias para garantir que a exploração dos recursos aquáticos vivos crie condições sustentáveis dos pontos de vista económico, ambiental e social. Para o efeito, o Conselho pode adoptar medidas técnicas destinadas a limitar a mortalidade da pesca e o impacto ambiental das actividades de pesca.
(2)
A adesão da Comunidade à Convenção sobre a Pesca e a Conservação dos Recursos Vivos do Mar Báltico e dos Belts, alterada pelo Protocolo da Conferência dos Representantes dos Estados Partes na Convenção (a seguir denominada «Convenção de Gdansk»), foi aprovada pela Decisão 83/414/CEE (4).
(3)
Desde a sua criação pela Convenção de Gdansk, a Comissão Internacional das Pescarias do Mar Báltico («IBSFC») adoptou um conjunto de medidas relativas à conservação e à gestão dos recursos haliêuticos no mar Báltico e notificou as partes contratantes de certas recomendações de alteração das referidas medidas técnicas.
(4)
É conveniente que a Comunidade dê seguimento a essas recomendações. Contudo, uma vez que a IBSFC pode vir a ser substituída por uma cooperação bilateral com a Federação da Rússia, as regras comunitárias não deverão seguir estritamente essas recomendações, mas sim procurar estabelecer um regime global e coerente de medidas técnicas para as águas comunitárias, com base nas regras existentes. Em certos casos em que o seu pormenor se afigura desnecessário e/ou se não justifica por motivos de conservação dos recursos, as regras em vigor podem ser simplificadas.
(5)
O Regulamento (CE) n.o 88/98 (5) fixou determinadas medidas técnicas de conservação dos recursos haliêuticos nas águas do mar Báltico, dos seus estreitos (Belts) e do Øresund.
(6)
A aplicação do Regulamento (CE) n.o 88/98 evidenciou certas deficiências do mesmo que deram origem a problemas de aplicação e de execução que deverão ser corrigidos, nomeadamente através da definição das espécies-alvo e das percentagens de capturas para as várias classes de malhagens e zonas geográficas, no exercício de actividades de pesca com determinadas artes.
(7)
O modo de cálculo das percentagens de espécies-alvo e de outras espécies deverá ser definido.
(8)
O tamanho mínimo de cada espécie deverá ser fixado tendo em conta a selectividade da malhagem da arte de pesca que pode ser usada para essa espécie.
(9)
As informações científicas indicam que existem grandes capturas acessórias de juvenis de bacalhau na pesca da enguia com redes de arrasto. Por conseguinte, a pesca da enguia com artes activas deverá ser proibida.
(10)
O golfo de Riga é um ecossistema marinho único e bastante sensível que requer a adopção de medidas especiais a fim de assegurar a exploração sustentável dos seus recursos e reduzir ao mínimo o impacto das actividades de pesca. O artigo 21.o do Acto de Adesão de 2003 dispõe, pois, que o Conselho altere o Regulamento (CE) n.o 88/98 antes da data da adesão, a fim de adoptar as medidas de conservação necessárias no golfo de Riga.
(11)
Para fins de controlo das actividades de pesca, o acesso ao golfo de Riga deverá estar sujeito a uma autorização de pesca especial tal como referida no Regulamento (CE) n.o 1627/94 do Conselho, de 27 de Junho de 1994, que estabelece as disposições gerais relativas às autorizações de pesca especiais (6).
(12)
As informações científicas indicam que, no respeitante ao bacalhau, as artes rebocadas sem janela de saída e com um pano de rede normal com nós em losango no saco e na boca são menos selectivas do que as que possuem uma janela de saída do tipo «BACOMA» ou em que a rede do saco e da boca está rodada a 90°. Nas águas comunitárias e no respeitante aos navios comunitários, é, pois, conveniente não autorizar a utilização, na pesca dirigida ao bacalhau, de artes rebocadas que não possuam uma janela de saída do tipo «BACOMA» ou uma rede no saco e na boca rodada a 90°.
(13)
O Regulamento (CE) n.o 1434/98 (7) estabeleceu as condições em que o arenque pode ser desembarcado para fins diferentes do consumo humano directo.
(14)
A fim de simplificar as regras complexas do Regulamento (CE) n.o 1434/98, as suas disposições relativas ao mar Báltico deverão ser substituídas por disposições gerais do presente regulamento relativas a desembarques de espécies não triadas. O Regulamento (CE) n.o 1434/98 deverá ser alterado em conformidade.
(15)
As medidas necessárias à execução do presente regulamento serão aprovadas nos termos da Decisão 1999/468/CE do Conselho, de 28 de Junho de 1999, que fixa as regras de exercício das competências de execução atribuídas à Comissão (8).
(16)
As alterações do Anexo I e dos Apêndices 1 e 2 do Anexo II do presente regulamento serão igualmente aprovadas nos termos da Decisão 1999/468/CE.
(17)
Atendendo ao número e à importância das alterações a introduzir no dispositivo, o Regulamento (CE) n.o 88/98 deverá ser revogado e substituído por um novo diploma,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
CAPÍTULO I
ÂMBITO DE APLICAÇÃO E DEFINIÇÕES
Artigo 1.o
Objecto e âmbito de aplicação
O presente regulamento estabelece medidas técnicas de conservação aplicáveis à captura e ao desembarque dos recursos haliêuticos que evoluem nas águas marítimas sob a soberania ou jurisdição dos Estados-Membros, situadas na zona geográfica especificada no anexo I.
Artigo 2.o
Definições
Para efeitos do presente regulamento, entende-se por:
a)
«Arte activa»: qualquer arte de pesca que requer um movimento activo da arte aquando da operação de captura, nomeadamente as artes rebocadas e as artes de cercar;
i)
«Rede de arrasto»: uma arte rebocada de forma activa por uma ou mais embarcações de pesca, constituída por um corpo cónico ou piramidal (corpo da rede de arrasto), fechado na parte terminal por um saco,
ii)
«Rede de arrasto de vara»: uma arte constituída por uma rede de arrasto cuja abertura horizontal é assegurada por uma vara de metal ou madeira, equipada com correntes de arraçal, reticulados de correntes ou correntes de revolvimento, rebocada pelo fundo pela força do motor do navio,
iii)
«Rede de cerco dinamarquesa»: uma arte de cercar rebocada, manobrada a partir de um navio por meio de dois longos cabos (cabos de calamento), a fim de dirigir os peixes para a entrada da rede. Esta arte, constituída por uma rede cuja concepção e dimensões são similares às de uma rede de arrasto pelo fundo, é composta por duas asas compridas, boca e saco,
iv)
«Draga»: um saco de rede ou um copo de metal montado numa armadura de forma e dimensões variáveis, dotada na parte inferior de uma lâmina com ou sem dentes,
v)
«Rede de cerco com retenida»: uma arte de cercar constituída por uma rede cuja parte inferior é fechada por uma retenida, que passa pelo meio de argolas ligadas à tralha dos chumbos e permite fechar a rede como uma bolsa;
b)
«Arte passiva»: qualquer arte de pesca que não requer um movimento activo da arte aquando da operação de captura, nomeadamente as redes de emalhar, redes de enredar, tresmalhos, armações, palangres, nassas e armadilhas. As redes podem ser constituídas por uma ou várias redes distintas, armadas com cabos superiores, inferiores e de ligação, e podem estar equipadas com dispositivos de fundeamento, de flutuação e de sinalização;
i)
«Rede de emalhar» e «rede de enredar»: uma arte constituída por um único pano de rede mantido verticalmente na água por flutuadores e lastros. Estas redes capturam recursos aquáticos vivos por enredamento ou emalhamento,
ii)
«Tresmalho»: uma arte constituída por um conjunto de dois ou mais panos de rede suspensos paralelamente num único cabo da pana, mantido verticalmente na água por flutuadores e lastros,
iii)
«Palangre»: várias linhas ligadas entre si, quer fundeadas quer derivantes, em cuja extremidade se empata um grande número de anzóis iscados;
c)
«Anzol»: haste de aço afiada e curvada, geralmente dotada de uma barbela;
d)
«Tempo de imersão»: o período compreendido entre o momento em que as redes são imersas, pela primeira vez, na água e o momento em que as redes são completamente recolhidas a bordo do navio de pesca;
e)
«Pano de rede de malha quadrada»: uma confecção de rede montada de forma a que, das duas séries de linhas paralelas formadas pelos lados das malhas, uma seja paralela e a outra perpendicular ao eixo longitudinal da rede;
f)
«Saco»: os últimos 8 m da rede de arrasto, que apresentam uma forma cilíndrica - isto é, a mesma circunferência de uma ponta à outra - ou cónica;
g)
«Forra de reforço»: uma peça cilíndrica de rede que envolve completamente o saco das redes de arrasto e a ele é apontoada a intervalos regulares;
h)
«Estropo posterior»: o último cabo em forma de anel fixado no saco, medido com as malhas esticadas longitudinalmente;
i)
«Laracho»: um cabo que rodeia a circunferência do saco ou da eventual forra de reforço, a que está fixado por laços ou anéis;
j)
«Estropo»: um cabo que rodeia a circunferência do saco ou da eventual forra de reforço, a que está fixado;
k)
«Língua»: uma peça de rede fixada no interior do pano de uma arte activa de molde a permitir a passagem dos peixes da sua parte anterior para a posterior e limitar o respectivo retorno;
l)
«Bóia do saco»: um corpo flutuante fixado ao saco;
m)
«Arinque»: um cabo que liga a bóia do saco à parte da arte de pesca que é elevada ou sinalizada;
n)
«Boca»: secção da rede de arrasto, que apresenta uma forma cilíndrica - isto é, a mesma circunferência de uma ponta à outra - fixada ao saco ou que constitui um prolongamento deste.
CAPÍTULO II
REDES E CONDIÇÕES RELATIVAS À SUA UTILIZAÇÃO
SECÇÃO I
Espécies-alvo
Artigo 3.o
Espécies-alvo e malhagens mínimas
1. Em cada uma das subdivisões indicadas no anexo I as classes de malhagens autorizadas para cada espécie-alvo são as definidas no anexo II aquando da pesca com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas e artes similares, e as definidas no anexo III aquando da pesca com redes de emalhar, redes de enredar e tresmalhos. Nenhuma parte das artes ou redes pode ter uma malhagem inferior à mais pequena malhagem de cada classe de malhagem.
2. É definida nos anexos II e III a percentagem mínima de espécies-alvo, relativamente aos recursos aquáticos vivos mantidos a bordo, para cada subdivisão geográfica e cada classe de malhagem.
3. Nas campanhas de pesca em que se encontrem dragas a bordo, é proibido manter a bordo ou desembarcar qualquer quantidade de recursos aquáticos vivos, a não ser que, pelo menos, 85 % do seu peso vivo seja constituído por moluscos e/ou Furcellaria lumbricalis.
4. É proibida a utilização numa subdivisão de redes de emalhar ou de redes de enredar de malhagens inferiores às especificadas no anexo III.
5. É proibida a utilização numa subdivisão de tresmalhos com uma malhagem na parte da rede de malhas maiores que não corresponda a uma das classes estabelecidas no anexo III, a menos que a malhagem na parte da rede de malhas menores seja inferior a 16 mm. Se a malhagem na parte de malhas menores for inferior a 16 mm, todas as malhas de malhagem superior a 16 mm devem corresponder às classes estabelecidas no anexo III.
6. Relativamente a cada campanha de pesca, é proibido o desembarque das capturas efectuadas nas subdivisões referidas no anexo I e mantidas a bordo que não satisfaçam as condições correspondentes fixadas no anexo II ou no anexo III.
Artigo 4.o
Cálculo das percentagens de espécies-alvo
1. As percentagens de espécies-alvo referidas nos anexos II e III são calculadas em proporção do peso vivo de todas as espécies indicadas nos anexos II e III mantidas a bordo após triagem ou desembarcadas.
2. A percentagem de espécies-alvo e de outras espécies é obtida através da agregação de todas as quantidades de espécies-alvo e outras espécies mantidas a bordo, referidas nos anexos II e III.
3. As quantidades de espécies indicadas nos anexos II e III que tenham sido transbordadas de um navio de pesca devem ser tomadas em consideração no cálculo das percentagens de espécies-alvo relativamente a esse navio de pesca.
4. As percentagens de espécies-alvo podem ser calculadas com base numa ou mais amostras representativas.
SECÇÃO II
Artes activas
Artigo 5.o
Estrutura das artes de pesca
1. É proibida a utilização de dispositivos que obstruam ou de qualquer modo reduzam as dimensões das malhas do saco.
2. Não obstante o n.o 1, é permitido fixar na face exterior da metade inferior do saco de qualquer arte activa uma peça de tela, de rede ou de qualquer outro material cujo objectivo seja prevenir ou reduzir o seu desgaste. Esses materiais devem ser fixados unicamente nos bordos anteriores e laterais do saco.
3. Não obstante o n.o 1, aquando da pesca com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas ou artes similares de malhagem inferior a 90 mm, é autorizada a fixação de uma forra de reforço na face exterior do saco. A malhagem da forra de reforço deve ser igual ou superior ao dobro da malhagem do saco e não pode, em caso algum, ser inferior a 80 mm.
A forra de reforço pode ser fixada nos pontos seguintes:
a)
Na sua extremidade anterior;
b)
Na sua extremidade posterior; ou
c)
Circularmente entre a parte posterior e a parte anterior.
A forra de reforço pode ser laçada:
a)
Circularmente em torno do saco e da boca, à volta de uma fiada de malhas; ou
b)
Longitudinalmente, ao longo de uma única fiada de malhas.
4. Não obstante o n.o 1, é permitido:
a)
Utilizar, nas artes activas, um pano de retenção ou língua. A língua pode ser fixada no interior do saco ou na sua parte anterior. As disposições relativas às malhagens mínimas constantes do anexo II não são aplicáveis à língua. A distância que separa o ponto de fixação anterior da língua e a extremidade posterior do saco deve ser, pelo menos, igual a três vezes o comprimento da língua;
b)
Fixar na face exterior de qualquer parte do saco um sensor para a medição do volume de capturas;
c)
Utilizar estropos e um laracho fixados à face exterior do saco aquando da pesca com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas ou artes similares de malhagem inferior a 90 mm;
d)
Utilizar um laracho fixado à face exterior do saco aquando da pesca com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas ou artes similares de malhagem igual ou superior a 90 mm;
e)
Fixar flutuadores nos dois porfios laterais do saco;
f)
Utilizar um estropo posterior fixado à face exterior do saco. A distância entre o estropo posterior e o cu do saco deve ser igual ou inferior a 50 cm.
Artigo 6.o
Estruturas específicas proibidas
É proibido utilizar:
a)
Qualquer saco em que o número de malhas com as mesmas dimensões em qualquer circunferência aumente da extremidade anterior para a extremidade posterior;
b)
Qualquer boca em que a circunferência seja inferior em qualquer ponto à circunferência da extremidade anterior do saco a que está fixada a boca;
c)
Qualquer saco de malhagem igual ou superior a 32 mm em que qualquer malha não seja em losango ou quadrada;
d)
Qualquer rede de arrasto, rede de cerco dinamarquesa ou arte similar de malhagem igual ou superior a 90 mm a que esteja fixado um saco por qualquer meio diferente de uma costura na parte da rede anterior ao saco;
e)
Qualquer rede de arrasto, rede de cerco dinamarquesa ou arte similar de malhagem igual ou superior a 90 mm com mais de 100 e menos de 40 malhas em losango abertas em qualquer circunferência do saco, excluindo os pegamentos ou porfios;
f)
Qualquer saco cujo comprimento estirado da metade superior não seja aproximadamente igual ao comprimento estirado da metade inferior.
Artigo 7.o
Selectividade da pesca do bacalhau com redes de arrasto
Com base no parecer do Comité Científico, Técnico e Económico das Pescas, a Comissão deve apresentar ao Conselho, o mais tardar em Setembro de 2007, uma avaliação da selectividade, relativamente ao bacalhau, das artes activas para as quais o bacalhau foi reconhecido como espécie-alvo.
SECÇÃO III
Artes passivas
Artigo 8.o
Dimensões e tempo de imersão
1. No exercício da pesca com redes de emalhar, redes de enredar ou tresmalhos, é proibido utilizar mais de 9 km de redes no respeitante aos navios de comprimento de fora a fora não superior a 12 m e mais de 21 km de redes no respeitante aos navios de comprimento de fora a fora superior a 12 m.
2. O tempo de imersão das redes referidas no n.o 1 não pode ser superior a 48 horas.
3. Não obstante o n.o 2, o tempo de imersão das redes referidas no n.o 1 não pode ser limitado quando as actividades de pesca são exercidas debaixo de uma camada de gelo.
Artigo 9.o
Restrições aplicáveis às redes de emalhar de deriva
1. A partir de 1 de Janeiro de 2008, é proibido manter a bordo ou utilizar redes de emalhar de deriva.
2. Em 2006 e 2007, os navios podem manter a bordo ou utilizar redes de emalhar de deriva, desde que tenham sido autorizados para o efeito pelas autoridades competentes do Estado-Membro de pavilhão.
3. Em 2006 e 2007, o número máximo de navios que podem ser autorizados por um Estado-Membro a manter a bordo ou utilizar redes de emalhar de deriva não pode ser superior a 40 % e 20 %, respectivamente, dos navios de pesca que tenham utilizado esse tipo de redes no período de 2001 a 2003.
4. Não obstante o n.o 3, nas subdivisões 25-32, o número máximo de navios que podem ser autorizados por um Estado-Membro a manter a bordo ou utilizar redes de emalhar de deriva não pode ser superior a 40 % dos navios de pesca que tenham utilizado esse tipo de redes no período de 2001 a 2003.
5. Os Estados-Membros devem comunicar anualmente à Comissão, até 30 de Abril, a lista dos navios autorizados a exercer actividades de pesca com redes de deriva.
Artigo 10.o
Condições aplicáveis às redes de emalhar de deriva
1. Os capitães dos navios de pesca que utilizam redes de emalhar de deriva devem manter um diário de bordo em que registem diariamente as seguintes informações:
a)
O comprimento total das redes a bordo;
b)
O comprimento total das redes utilizadas em cada operação de pesca;
c)
A quantidade, data e posição das capturas acessórias de cetáceos.
2. Os navios de pesca que utilizam redes de emalhar de deriva devem manter a bordo a autorização referida no n.o 2 do artigo 9.o
SECÇÃO IV
Disposições comuns relativas às artes e à sua utilização
Artigo 11.o
Determinação da malhagem e da espessura do fio
É aplicável o Regulamento (CE) n.o 129/2003 da Comissão, de 24 de Janeiro de 2003, que estabelece regras de execução para a determinação da malhagem e da espessura do fio das redes de pesca (9).
Artigo 12.o
Obtenção das percentagens de capturas requeridas
1. As quantidades de recursos aquáticos vivos capturadas que excedam as percentagens autorizadas indicadas nos anexos II e III não podem ser desembarcadas, devendo ser devolvidas ao mar antes de cada desembarque.
2. Não obstante o n.o 1, sempre que, durante uma campanha de pesca, um navio saia de um dos grupos de subdivisões mencionados nos anexos II e III, a percentagem mínima, fixada nos anexos II e III, de espécies-alvo provenientes dessa zona geográfica, capturadas e mantidas a bordo, deve ser atingida no prazo de duas horas.
Artigo 13.o
Condições de utilização das artes
1. As artes cuja utilização seja proibida numa determinada zona geográfica ou durante um determinado período devem ser arrumadas de forma a não estarem prontas a ser utilizadas na zona ou durante o período proibidos. As artes de reserva devem encontrar-se arrumadas à parte e de forma a não estarem prontas a ser utilizadas.
2. Considera-se que as artes de pesca não estão prontas a ser utilizadas se:
a)
No caso das redes de arrasto, das redes de cerco dinamarquesas ou de artes similares, com excepção das redes de arrasto de parelha:
i)
as portas de arrasto se encontrarem amarradas à face interior ou exterior da borda falsa do navio ou aos pórticos,
ii)
os cabos reais ou as malhetas se encontrarem separados das portas de arrasto ou dos pesos;
b)
No caso das redes de arrasto de parelha, os pesos da ponta das asas estiverem separados e arrumados;
c)
No caso das redes de emalhar, das redes de enredar e dos tresmalhos:
i)
as redes se encontrarem amarradas sob um toldo,
ii)
as linhas e os anzóis estiverem guardados em caixas fechadas;
d)
No caso das redes de cerco com retenida, o cabo principal ou inferior tiver sido retirado da rede.
3. Não obstante o n.o 1, sempre que seja utilizada uma arte para a qual o bacalhau (Gadus morhua) foi definido como espécie-alvo, em conformidade com os anexos II ou III, não pode ser mantido a bordo nenhum outro tipo de arte.
CAPÍTULO III
TAMANHO MÍNIMO DE DESEMBARQUE DOS PEIXES
Artigo 14.o
Medição dos peixes
1. Considera-se que um peixe é de tamanho inferior ao regulamentar se as suas dimensões forem inferiores ao tamanho mínimo fixado no anexo IV para a espécie e a zona geográfica em causa.
2. O tamanho dos peixes é medido da ponta do focinho fechado até à extremidade da barbatana caudal.
Artigo 15.o
Manutenção a bordo de peixes de tamanho inferior ao regulamentar
1. Os peixes de tamanho inferior ao regulamentar não podem ser mantidos a bordo, transbordados, desembarcados, transportados, armazenados, vendidos, expostos ou colocados à venda, devendo ser imediatamente devolvidos ao mar.
2. O n.o 1 não é aplicável aos peixes diferentes dos definidos no anexo II como espécies-alvo para as classes de malhagem «inferior a 16 mm» ou «de 16 a 31 mm», capturados com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas ou artes similares de malhagem inferior a 32 mm, ou com redes de cerco com retenida, desde que não tenham sido triados e não sejam vendidos, expostos ou colocados à venda para consumo humano.
CAPÍTULO IV
RESTRIÇÕES RELATIVAS A CERTAS ZONAS, TIPOS DE PESCA OU RECURSOS AQUÁTICOS VIVOS
Artigo 16.o
Zonas proibidas
É proibido, durante todo o ano, pescar com qualquer arte activa na zona geográfica delimitada pela união sequencial, com linhas de rumo, das seguintes posições, medidas em conformidade com o sistema de coordenadas WGS84:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ E
2)
54° 21′ N, 14° 40′ E
3)
54° 17′ N, 14° 33′ E
4)
54° 07′ N, 14° 25′ E
5)
54° 10′ N, 14° 21′ E
6)
54° 14′ N, 14° 25′ E
7)
54° 17′ N, 14° 17′ E
8)
54° 24′ N, 14° 11′ E
9)
54° 27′ N, 14° 25′ E
10)
54° 23′ N, 14° 35′ E
Artigo 17.o
Restrições aplicáveis à pesca do salmão e da truta marisca
1. É proibido manter a bordo salmão (Salmo salar) ou truta marisca (Salmo trutta):
a)
De 1 de Junho a 15 de Setembro nas águas das subdivisões 22 a 31;
b)
De 15 de Junho a 30 de Setembro nas águas da subdivisão 32.
2. A área de proibição durante o período de defeso situa-se além de quatro milhas marítimas medidas a partir das linhas de base.
3. Não obstante o n.o 1, é permitido manter a bordo salmão (Salmo salar) ou truta marisca (Salmo trutta) que tenham sido capturados com armações.
Artigo 18.o
Restrições aplicáveis à pesca da enguia
É proibido, durante todo o ano, manter a bordo enguias capturadas com qualquer arte activa.
Artigo 19.o
Restrições aplicáveis aos desembarques de espécies não triadas
1. As capturas não triadas apenas devem ser desembarcadas nos portos e locais de desembarque em que esteja operacional um programa de amostragem a que se refere o n.o 2.
2. Os Estados-Membros devem assegurar que esteja em funcionamento um programa de amostragem adequado que permita o controlo efectivo por espécies dos desembarques não triados.
CAPÍTULO V
MEDIDAS ESPECÍFICAS APLICÁVEIS AO GOLFO DE RIGA
Artigo 20.o
Autorização de pesca especial
1. Para poderem pescar na subdivisão 28-1, os navios devem possuir uma autorização de pesca especial emitida em conformidade com o artigo 7.o do Regulamento (CE) n.o 1627/94.
2. Os Estados-Membros devem assegurar que os navios para os quais tenha sido emitida a autorização de pesca especial referida no n.o 1 sejam incluídos numa lista com indicação do seu nome e do seu número de registo interno, divulgada publicamente através de um sítio na internet, cujo endereço deverá ser comunicado por cada Estado-Membro à Comissão e aos demais Estados-Membros.
3. Os navios constantes da lista devem satisfazer as seguintes condições:
a)
A potência total dos motores (kW) dos navios não deve ser superior à observada relativamente a cada Estado-Membro nos anos 2000-2001 na subdivisão 28-1; e
b)
A potência do motor de um navio não pode, em momento algum, ser superior a 221 kW.
Artigo 21.o
Substituição de navios ou de motores
1. Qualquer navio constante da lista referida no n.o 2 do artigo 20.o pode ser substituído por outro navio ou navios, desde que:
a)
A substituição não implique o aumento, no respeitante ao Estado-Membro em causa, da potência total dos motores indicada na alínea a) do n.o 3 do artigo 20.o; e
b)
A potência do motor de qualquer navio de substituição não seja, em momento algum, superior a 221 kW.
2. O motor de qualquer navio constante da lista referida no n.o 2 do artigo 20.o pode ser substituído, desde que:
a)
Na sequência da substituição, a potência do motor do navio não seja, em momento algum, superior a 221 kW; e
b)
A potência do motor de substituição não seja tal que a substituição resulte, no respeitante ao Estado-Membro em causa, num aumento da potência total dos motores indicada na alínea a) do n.o 3 do artigo 20.o
Artigo 22.o
Proibição das redes de arrasto
Na subdivisão 28-1, é proibida a pesca com redes de arrasto em águas de profundidade inferior a 20 m.
CAPÍTULO VI
DISPOSIÇÕES GERAIS
Artigo 23.o
Artes e práticas de pesca proibidas
1. É proibida a captura de recursos aquáticos vivos por métodos que incluam o recurso a explosivos, veneno ou substâncias soporíferas, corrente eléctrica ou qualquer tipo de projéctil.
2. É proibida a venda, a exposição ou a colocação à venda de recursos aquáticos vivos capturados pelos métodos referidos no n.o 1.
Artigo 24.o
Investigação científica
1. O presente regulamento não é aplicável às operações de pesca realizadas exclusivamente para fins de investigação científica, desde que sejam respeitadas as seguintes condições:
a)
As operações de pesca devem ser realizadas com autorização e sob a autoridade do Estado-Membro ou dos Estados-Membros em causa;
b)
O Estado-Membro ou os Estados-Membros em cujas águas sejam efectuadas as investigações devem ter sido previamente informados das operações de pesca; e
c)
O navio que realiza as operações de pesca deve possuir a bordo uma autorização emitida pelo Estado-Membro de que arvora pavilhão.
2. Não obstante o n.o 1, os recursos aquáticos vivos capturados para os fins especificados no n.o 1 não podem ser vendidos, armazenados, expostos ou colocados à venda, a não ser que:
a)
Respeitem os tamanhos mínimos de desembarque indicados no anexo IV e não estejam esgotadas as possibilidades de pesca dos recursos para os quais tais possibilidades são fixadas; ou
b)
Sejam vendidos directamente para outros fins que não o consumo humano.
Artigo 25.o
Repovoamento artificial e transplantação
O presente regulamento não é aplicável às operações de pesca realizadas exclusivamente para efeitos de repovoamento artificial ou de transplantação de recursos aquáticos vivos com a autorização e sob a autoridade do Estado-Membro ou dos Estados-Membros em causa. Quando o repovoamento artificial ou a transplantação forem efectuados nas águas de um ou vários outros Estados-Membros, todos os Estados-Membros em causa devem ser previamente informados do facto.
Artigo 26.o
Medidas adoptadas pelos Estados-Membros aplicáveis exclusivamente aos navios de pesca que arvoram o respectivo pavilhão
1. Para fins de conservação e gestão das unidades populacionais ou de redução dos efeitos da pesca nos ecossistemas marinhos, os Estados-Membros podem adoptar medidas técnicas destinadas a limitar as capturas que:
a)
Completem as medidas previstas nos regulamentos comunitários relativos à pesca; ou
b)
Sejam mais estritas do que os requisitos mínimos previstos nos regulamentos comunitários relativos à pesca.
2. As medidas referidas no n.o 1 aplicam-se exclusivamente aos pescadores do Estado-Membro em questão e devem ser compatíveis com o direito comunitário.
3. O Estado-Membro em questão deve comunicar sem demora aquelas medidas aos demais Estados-Membros e à Comissão.
4. Os Estados-Membros fornecem à Comissão, a pedido desta, todas as informações necessárias à apreciação da conformidade das medidas com as condições estabelecidas no n.o 1.
5. Se concluir que as medidas não satisfazem as condições estabelecidas no n.o 1, a Comissão deve aprovar uma decisão impondo ao Estado-Membro a retirada ou a alteração das medidas.
Artigo 27.o
Avaliação científica dos tipos de artes de pesca
Até 1 de Janeiro de 2008, a Comissão deve garantir que seja efectuada uma avaliação científica dos efeitos resultantes da utilização, em especial, de redes de emalhar, redes de enredar ou tresmalhos no tocante aos cetáceos, e que as conclusões dessa avaliação sejam apresentadas ao Parlamento Europeu e ao Conselho.
CAPÍTULO VII
DISPOSIÇÕES FINAIS
Artigo 28.o
Regras de execução
As regras de execução do presente regulamento são aprovadas nos termos do n.o 2 do artigo 30.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002.
Artigo 29.o
Alterações dos anexos
As alterações do Anexo I e dos Apêndices 1 e 2 do Anexo II são aprovadas nos termos do n.o 3 do artigo 30.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002.
Artigo 30.o
Alterações do Regulamento (CE) n.o 1434/98
O Regulamento (CE) n.o 1434/98 é alterado do seguinte modo:
1)
É revogado o n.o 2 do artigo 1.o;
2)
São revogados os n.os 2 e 3 do artigo 2.o;
3)
O n.o 1 do artigo 3.o passa a ter a seguinte redacção:
«1. É proibido desembarcar, para fins diferentes do consumo humano directo, capturas de arenque realizadas:
-
nas regiões 1 e 2 com redes rebocadas de malhagem mínima igual ou superior a 32 mm, ou
-
na região 3 com redes rebocadas de malhagem mínima igual ou superior a 40 mm, ou
-
nas regiões 1 ou 2 ou 3 com qualquer arte de pesca que não seja uma rede rebocada,
excepto se forem primeiro colocadas à venda para consumo humano directo e não encontrarem comprador.»;
4)
O primeiro travessão do n.o 2 do artigo 3.o passa a ter a seguinte redacção:
«2. Contudo, pode ser desembarcado para fins diferentes do consumo humano directo arenque capturado com qualquer arte de pesca que observe as condições estabelecidas no artigo 2.o».
Artigo 31.o
Revogação
É revogado o Regulamento (CE) n.o 88/98.
As remissões para o regulamento revogado devem entender-se como sendo feitas para o presente regulamento e devem ler-se de acordo com o quadro de correspondência constante do anexo V.
Artigo 32.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor sete dias após a sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
É aplicável a partir de 1 de Janeiro de 2006.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 21 de Dezembro de 2005.