РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 1292/2007 DO CONSELHO
de 30 de Outubro de 2007
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia na sequência de um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 e que encerra o reexame intercalar parcial dessas importações nos termos do n.o 3 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 384/96
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente os n.os 2 e 3 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão, apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
O Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 1676/2001 (2), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1424/2006 (3), instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias, designadamente, da Índia. As medidas sujeitas aos presentes reexames consistiram num direito anti-dumping ad valorem, compreendido entre 0 % e 18 %, aplicável individualmente aos exportadores especificamente designados, bem como de um direito residual de 17,3 % aplicável às exportações de todas as restantes empresas. O inquérito que conduziu ao Regulamento (CE) n.o 1676/2001, com a última redacção que lhe foi dada, é designado «inquérito inicial».
(2)
As medidas instituídas sobre as importações originárias da Índia no inquérito inicial foram tornadas extensivas pelo Regulamento (CE) n.o 1975/2004 do Conselho (4) às importações de películas de poli(tereftalato de etileno) expedidas do Brasil e de Israel, independentemente de serem ou não declaradas originárias do Brasil ou de Israel.
(3)
A Comissão, pela Decisão 2001/645/CE (5), aceitou compromissos oferecidos por cinco produtores indianos no âmbito do inquérito inicial. Estes compromissos foram revogados pela Decisão 2006/173/CE (6).
(4)
O Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 367/2006, com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1124/2007 (7), instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia. As medidas assumiram a forma de direitos ad valorem, compreendidos entre 7 % e 19,1 %, aplicáveis individualmente aos exportadores especificamente designados, bem como de um direito residual de 19,1 % aplicável às exportações das restantes empresas. O inquérito que conduziu ao Regulamento (CE) n.o 367/2006, com a última redacção que lhe foi dada, é designado «inquérito anti-subvenções anterior».
2. Pedido de reexame
(5)
Em 23 de Maio de 2006 e 3 de Julho de 2006, foram apresentados, respectivamente, um pedido de reexame da caducidade, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, e um pedido de reexame intercalar parcial, nos termos do n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, limitados ao exame de dumping por parte da Jindal Poly Films Limited («Jindal»), pelos seguintes produtores comunitários: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH e Nuroll SpA («requerentes»). Os requerentes representam uma parte importante da produção comunitária de películas de poli(tereftalato de etileno).
(6)
Os requerentes alegaram e apresentaram elementos de prova prima facie suficientes de que: a) existe a probabilidade de continuação ou reincidência de dumping e de prejuízo para a indústria comunitária, e b) as circunstâncias relativas ao dumping com base nas quais foram instituídas medidas relativamente à Jindal alteraram-se e as alterações são de natureza duradoura.
3. Inquérito
(7)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame da caducidade, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, e a um reexame intercalar parcial, nos termos do n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão anunciou, em 22 de Agosto de 2006 (8) e 25 de Agosto de 2006 (9), respectivamente, por avisos publicados no Jornal Oficial da União Europeia, o início desses reexames.
(8)
O reexame intercalar parcial limitou-se ao exame do dumping em relação à Jindal. O período de inquérito do reexame («PIR») de ambos os reexames foi fixado para o período compreendido entre 1 de Julho de 2005 e 30 de Junho de 2006. O exame das tendências relevantes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência de prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2003 e o final do PIR («período considerado»).
4. Partes interessadas
(9)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os produtores-exportadores, os representantes do país de exportação, os produtores comunitários, os importadores e os utilizadores comunitários conhecidos como interessados. Em relação a ambos os reexames, foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado nos avisos de início.
(10)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram que existiam motivos especiais para serem ouvidas.
(11)
Relativamente ao reexame da caducidade, e atendendo ao número aparentemente elevado de produtores-exportadores de películas de poli(tereftalato de etileno) na Índia que foram referidos no pedido, o aviso de início previa o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário proceder por amostragem e, em caso afirmativo, determinar a composição da amostra, foi solicitado a todos os produtores-exportadores que se dessem a conhecer e, tal como indicado no aviso de início, facultassem à Comissão informações de base sobre as suas actividades ligadas ao poli(tereftalato de etileno) durante o PIR. Seis produtores-exportadores da Índia manifestaram vontade de colaborar. Destes seis produtores-exportadores, três empresas (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited e Jindal) foram seleccionadas para a amostra e receberam um questionário. Estas empresas constituíam o volume mais representativo das exportações para a Comunidade de películas de poli(tereftalato de etileno), sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível, nos termos do n.o 1 do artigo 17.o do regulamento de base.
(12)
Além disso, a Comissão enviou questionários a todas as restantes partes conhecidas como interessadas ou que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas completas de quatro produtores comunitários, dos três produtores-exportadores incluídos na amostra, de um importador/utilizador e de quatro utilizadores.
(13)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping e do prejuízo, das probabilidades de continuação ou de reincidência do dumping e do prejuízo, com vista a averiguar se a manutenção das medidas em vigor seria do interesse da Comunidade. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes partes interessadas:
a)
Produtores comunitários
-
Dupont Teijin Films (Luxemburgo)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Alemanha)
-
Nuroll SpA (Itália)
-
Toray Plastics Europe (França)
b)
Produtores-exportadores da Índia
-
Ester Industries Limited, Nova Deli
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, Nova Deli
c)
Importador coligado/utilizador na Comunidade
-
Rexor SAS (França)
d)
Importador/utilizador
-
Coverne SpA (Itália)
e)
Utilizadores
-
Safta SpA (Itália)
-
Metalvuoto SpA (Itália)
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa é o mesmo que no inquérito inicial, ou seja, as películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia, normalmente declarado nos códigos NC ex39206219 e ex39206290.
2. Produto similar
(15)
Tal como no inquérito inicial, verificou-se que as películas de poli(tereftalato de etileno) produzidas e vendidas no mercado interno da Índia e as películas de poli(tereftalato de etileno) exportadas da Índia para a Comunidade, bem como as películas de poli(tereftalato de etileno) produzidas e vendidas pelos produtores comunitários, têm basicamente as mesmas características físicas e técnicas e as mesmas utilizações. Por conseguinte, são produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. REEXAME INTERCALAR PARCIAL: DUMPING
1. Valor normal
(16)
A fim de estabelecer o valor normal, começou-se por verificar se a totalidade das vendas da Jindal era representativa, em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, constituía 5 % ou mais do volume total das vendas do produto em causa exportado para a Comunidade.
(17)
Seguidamente, a Comissão procurou determinar se o volume total das vendas de cada tipo do produto no mercado interno representava, pelo menos, 5 % do volume de vendas do mesmo tipo do produto exportado para a Comunidade.
(18)
Relativamente aos tipos do produto cujas vendas no mercado interno representaram, pelo menos, 5 % do volume de vendas do mesmo tipo do produto exportado para a Comunidade, a Comissão averiguou se tinham sido efectuadas vendas em quantidades suficientes no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base. Para cada tipo de produto em que o volume de vendas efectuadas no mercado interno a um preço superior ao custo da produção representou mais de 80 % do volume de vendas, o valor normal foi determinado com base no preço médio ponderado efectivamente pago em relação a todas as vendas no mercado interno. Para os tipos de produto em que o volume das transacções rentáveis foi igual ou inferior a 80 %, mas não inferior a 10 % das vendas, o valor normal foi determinado com base no preço médio ponderado efectivamente pago em relação apenas às vendas rentáveis realizadas no mercado interno. No que se refere aos tipos do produto em que menos de 10 %, em volume, das vendas no mercado interno foram efectuadas a um preço não inferior ao custo unitário, considerou-se que o tipo do produto em causa não foi vendido no decurso de operações comerciais normais, pelo que o valor normal foi calculado em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(19)
No que respeita aos tipos do produto em que os preços no mercado interno do produtor-exportador não puderam ser utilizados para determinar o valor normal, devido à insuficiente representatividade das vendas ou ao facto de não haver vendas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal foi calculado com base nos custos de produção incorridos pelo produtor-exportador em causa, acrescidos de um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como os lucros, em conformidade com os n.os 3 e 6 do artigo 2.o do regulamento de base.
(20)
Os VAG foram calculados com base nos custos incorridos pelo produtor-exportador no que se refere às vendas realizadas no mercado interno do produto em causa e tidas como representativas. A margem de lucro foi calculada com base na margem de lucro média ponderada da empresa para os tipos do produto vendidos no mercado interno em quantidades suficientes no decurso de operações comerciais normais.
2. Preço de exportação
(21)
A grande maioria das vendas para exportação para a Comunidade do produto em causa durante o PIR foram efectuadas a clientes independentes. Por conseguinte, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
(22)
Algumas das vendas para exportação foram efectuadas a uma empresa coligada na Comunidade. A empresa coligada não revendeu as mercadorias directamente mas transformou-as substancialmente, de tal modo que se concluiu não ser exequível calcular o preço de exportação do produto exportado com base no preço de revenda do produto transformado nos termos do n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base. Os preços praticados pela Jindal em relação a esta empresa coligada foram comparados com os preços praticados durante o PIR pela Jindal em relação aos seus clientes independentes na Comunidade para os mesmos tipos do produto. Tendo-se constatado que estes dois grupos de preços eram concordantes para cada tipo do produto, concluiu-se que os preços praticados pela Jindal em relação ao seu parceiro coligado na Comunidade eram fiáveis e poderiam ser utilizados para calcular o preço de exportação.
3. Comparação
(23)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. Para estabelecer uma comparação equitativa, foram tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, as diferenças que afectam a comparabilidade dos preços, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Nessa conformidade, procedeu-se a ajustamentos para ter em conta as diferenças em termos de descontos, abatimentos, despesas de transporte, movimentação, carregamento e custos acessórios, embalagem, crédito e comissões, sempre que aplicável e comprovado por elementos de prova verificados.
(24)
A Jindal solicitou que se efectuasse um ajustamento do valor normal para ter em conta os direitos de importação não cobrados ao abrigo do regime de licença prévia (Advance Licence Scheme - ALS) para as importações de matérias-primas usadas na produção de produtos para exportação. Este regime permite a importação de matérias-primas com isenção de direitos, na condição de a empresa exportar uma quantidade e um valor correspondentes de produto acabado em conformidade com as «Standard Input-Output Norms» fixadas oficialmente. As importações ao abrigo deste regime podem ser usadas para a produção de produtos de exportação ou para a reposição de inputs nacionais usados na produção desses produtos. A empresa alegou que as exportações do produto em causa para a Comunidade eram usadas para preencher os requisitos nos termos do ALS relativamente às matérias-primas importadas. Não se concluiu se deveria ou não ser concedido um ajustamento para este pedido, uma vez que, não se tendo apurado que a empresa tenha praticado dumping durante o PIR, tal ajustamento não teria qualquer repercussão no resultado final no inquérito do reexame.
4. Margem de dumping
(25)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base.
(26)
Esta comparação revelou uma margem nacional de dumping negativa.
5. Carácter duradouro das novas circunstâncias
(27)
Em conformidade com o n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão procurou averiguar se as conclusões a que chegou durante o inquérito poderiam ser razoavelmente consideradas de carácter duradouro.
(28)
A este respeito, recorde-se que se concluiu em dois inquéritos consecutivos que culminaram no Regulamento (CE) n.o 1676/2001 e no Regulamento (CE) n.o 390/2005 (10) que a Jindal não tinha praticado dumping. A inexistência de dumping foi novamente confirmada pelo presente inquérito, e não existem elementos que indiquem que esta situação de inexistência de dumping não tenha carácter duradouro.
(29)
Considera-se, por conseguinte, que as medidas actuais no que respeita à Jindal estão a alcançar os resultados pretendidos e deverão manter-se inalteradas.
D. REEXAME DA CADUCIDADE
D.1. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. Observações preliminares
(30)
De acordo com o Eurostat, o volume do produto em causa importado da Índia para a Comunidade ascendeu a 23 472 toneladas durante o PIR. Desta quantidade, os três produtores-exportadores incluídos na amostra representaram cerca de 97 % durante o PIR e a Jindal sozinha representou cerca de 90 % do volume total de exportação da Índia para a CE durante o PIR.
(31)
Durante o período de inquérito («PI») do inquérito inicial (1 de Abril de 1999 a 31 de Março de 2000), o volume de importações originárias da Índia foi de 50 590 toneladas. Durante o PI do inquérito anti-subvenções anterior (1 de Outubro de 2003 a 30 de Setembro de 2004), o volume de importações originárias da Índia foi de 12 679 toneladas.
2. Importações objecto de dumping durante o PIR
2.1. Observação preliminar
(32)
Tal como mencionado no considerando 11 supra, foram incluídos na amostra três produtores-exportadores. Relativamente à Jindal, são aplicáveis as conclusões apresentadas nos considerandos 16 a 26.
2.2. Valor normal
(33)
A fim de estabelecer o valor normal para as empresas Garware e Ester, começou-se por verificar se as vendas comunicadas de cada produtor-exportador no mercado interno eram representativas, em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, se constituíam 5 % ou mais do volume total das vendas comunicado do produto em causa exportado para a Comunidade.
(34)
Seguidamente, a Comissão procurou determinar se o volume total das vendas de cada tipo do produto no mercado interno representava, pelo menos, 5 % do volume de vendas do mesmo tipo do produto exportado para a Comunidade.
(35)
Relativamente aos tipos do produto cujas vendas no mercado interno representaram, pelo menos, 5 % do volume de vendas do mesmo tipo do produto exportado para a Comunidade, a Comissão averiguou se tinham sido efectuadas vendas em quantidades suficientes no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base. Para cada tipo de produto em que o volume de vendas efectuadas no mercado interno a um preço superior ao custo da produção representou mais de 80 % do volume de vendas, o valor normal foi determinado com base no preço médio ponderado efectivamente pago em relação a todas as vendas no mercado interno. Para os tipos de produto em que o volume das transacções rentáveis foi igual ou inferior a 80 %, mas não inferior a 10 % das vendas, o valor normal foi determinado com base no preço médio ponderado efectivamente pago em relação apenas às vendas rentáveis realizadas no mercado interno. No que se refere aos tipos do produto em que menos de 10 %, em volume, das vendas no mercado interno foram efectuadas a um preço não inferior ao custo unitário, considerou-se que o tipo do produto em causa não foi vendido no decurso de operações comerciais normais, pelo que o valor normal foi calculado em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(36)
No que respeita aos tipos do produto em que os preços no mercado interno do produtor-exportador não puderam ser utilizados para determinar o valor normal, devido à insuficiente representatividade das vendas ou ao facto de não haver vendas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal foi calculado com base nos custos de produção incorridos pelo produtor-exportador em causa, acrescidos de um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como os lucros, em conformidade com os n.os 3 e 6 do artigo 2.o do regulamento de base.
(37)
Os VAG foram calculados com base nos custos incorridos pelo produtor-exportador no que se refere às vendas realizadas no mercado interno do produto em causa e tidas como representativas. A margem de lucro foi calculada com base na margem de lucro média ponderada da empresa para os tipos do produto vendidos no mercado interno em quantidades suficientes no decurso de operações comerciais normais.
2.3. Preço de exportação
(38)
No que respeita à determinação dos preços de exportação, cumpre recordar que o presente inquérito procura estabelecer se, em caso de revogação das medidas de protecção, haveria continuação ou reincidência de dumping. Neste contexto, a determinação dos preços de exportação utilizada no cálculo do dumping não se pode limitar ao exame do comportamento dos exportadores no passado, devendo igualmente contemplar a futura evolução provável dos preços de exportação. Por outras palavras, é necessário estabelecer se os preços de exportação registados no passado são um indicador fiável dos futuros preços de exportação.
(39)
Dada a existência de compromissos de preços durante parte do PIR, examinou-se em especial se a existência de tais compromissos tinha influenciado os preços de exportação no passado, de tal modo que estes tivessem deixado de ser fiáveis para determinar o futuro comportamento dos exportadores. Recorde-se, ainda, que os compromissos de preços da Garware e da Ester foram denunciados em 9 de Março de 2006 e o PIR abrange o período compreendido entre 1 de Julho de 2005 e 30 de Junho de 2006. Relativamente à Garware e à Ester, verificou-se que as transacções de exportação ocorridas durante o PIR quando o compromisso de preços estava em vigor foram efectuadas a preços suficientemente próximos do preço mínimo de importação («PMI») para levantar dúvidas sobre o carácter duradouro destes preços e a independência da sua fixação em relação ao PMI. Um raciocínio semelhante foi já descrito no considerando 28 do Regulamento (CE) n.o 366/2006 (11).
(40)
Quanto à Garware, as transacções efectuadas durante o PIR após a denúncia dos compromissos abrangem cerca de 20 % do volume total das exportações e foram efectuadas com continuidade após a denúncia do compromisso. Em virtude dos volumes exportados após ter caducado o compromisso em 8 de Março de 2006, os preços praticados nestas transacções são considerados uma representação significativa do que teria sido a política de preços da Garware na ausência dos compromissos. Deste modo, os preços praticados nestas transacções foram usados para o cálculo do preço de exportação de todas as quantidades exportadas pela Garware durante todo o PIR.
(41)
Quanto à Ester, as transacções efectuadas durante o período após a denúncia dos compromissos abrangem apenas 5 % do volume total das exportações e limitaram-se a um período muito curto imediatamente a seguir à denúncia do compromisso. Por conseguinte, os preços destas transacções não podem ser considerados representativos dos preços de exportação que a empresa teria praticado na ausência do compromisso. Como já foi indicado no considerando 39, os preços de exportação para a Comunidade praticados pela Ester antes da denúncia do compromisso situaram-se a um nível muito próximo dos PMI. Além disso, verificou-se igualmente que os preços de exportação da Ester para outros países terceiros, considerados tanto numa base média ponderada como por tipo do produto, eram consideravelmente inferiores aos preços de exportação para a Comunidade, tornando provável que, na ausência dos compromissos, esses preços para a Comunidade sejam alinhados pelo preços dos mesmos tipos do produto exportados para outros países terceiros. Concluiu-se, por conseguinte, que, no contexto do presente reexame da caducidade, os preços de exportação da Ester para a Comunidade quando o compromisso se encontrava em vigor não podem ser utilizados para estabelecer preços de exportação fiáveis, na acepção do n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base. Atendendo a que a Ester vendeu o produto em causa em quantidades substanciais durante o PIR no mercado mundial, foi decidido estabelecer o preço de exportação para todos os países terceiros, com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar no que respeita aos modelos vendidos para a Comunidade durante a parte do PIR em que o compromisso esteve em vigor. Relativamente à parte do PIR após a denúncia do compromisso, o preço de exportação para a Comunidade foi estabelecido com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar.
2.4. Comparação
(42)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. Para estabelecer uma comparação equitativa, foram tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, as diferenças que afectam a comparabilidade dos preços, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Nessa conformidade, procedeu-se a ajustamentos para ter em conta as diferenças em termos de custos de transporte, seguros, movimentação, carregamento e custos acessórios, comissões, embalagem e crédito, sempre que aplicável e comprovado por elementos de prova verificados.
(43)
Os produtores-exportadores solicitaram, relativamente a um número limitado de exportações, que se efectuasse um ajustamento do preço de exportação, nos termos da alínea k) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, para ter em conta as vantagens recebidas ao abrigo do regime de créditos sobre os direitos de importação concedidos após exportação (Duty Entitlement Passbook Scheme). Nos termos deste regime, os créditos recebidos quando o produto em causa é exportado podem ser utilizados para compensar os direitos aduaneiros normalmente devidos sobre as importações de quaisquer mercadorias ou vendidos livremente a outras empresas. Além disso, não há qualquer obrigação de utilizar as mercadorias importadas exclusivamente para a produção do produto exportado. Os produtores não demonstraram que a vantagem decorrente da subvenção à exportação concedida ao abrigo do referido regime após exportação afectava a comparabilidade dos preços, nem que os clientes pagavam sistematicamente preços diferentes no mercado interno devido às vantagens resultantes desse regime. Por conseguinte, o pedido foi rejeitado.
2.5. Margem de dumping
(44)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base. Nos casos em que os preços de exportação se basearam nos preços praticados relativamente a países terceiros, os valores CIF pertinentes foram calculados, acrescentando ao preço à saída da fábrica, no caso das exportações para países terceiros, o montante correspondente à diferença média ponderada, por tipo do produto, entre os preços à saída da fábrica e os preços CIF para a Comunidade.
(45)
Esta comparação revelou uma margem de dumping entre 15 % e 25 %. Recorde-se que relativamente à Jindal tinha sido constatada uma margem de dumping negativa (ver considerando 26).
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Capacidade não utilizada
(46)
Durante o PIR, a capacidade não utilizada de todos os exportadores indianos conhecidos foi estimada em 32 000 toneladas. Contudo, note-se que, deste total, cerca de 25 000 toneladas são atribuídas a exportadores indianos com um direito anti-dumping de 0 %. A eventual revogação das medidas anti-dumping é susceptível de ter um impacto diminuto na política de exportação destas empresas. Por conseguinte, apenas cerca de 7 000 toneladas são atribuídas a exportadores indianos com um direito anti-dumping diferente de 0 %. Esta capacidade não utilizada, que representou durante o PIR aproximadamente 30 % do volume total de importação do produto em causa da Índia para a Comunidade e 3 % do consumo comunitário, poderia ser dirigida para a Comunidade se as medidas fossem revogadas.
3.2. Incentivos para reorientar os volumes de vendas para a Comunidade
(47)
Com base numa comparação modelo a modelo, os preços de exportação para países terceiros dos exportadores indianos incluídos na amostra com uma margem de dumping diferente de 0 % foram, durante o PIR, 20 % a 30 % inferiores aos preços de exportação para a Comunidade dos mesmos produtores-exportadores. As vendas destes dois exportadores para países terceiros foram efectuadas em quantidades significativas, representando 80 %-90 % do total das suas vendas de exportação. Consequentemente, a Comissão considerou que o nível dos preços de exportação para outros países terceiros pode ser considerado um indicador do nível dos preços de exportação para a Comunidade, em caso de revogação das medidas.
(48)
Alguns dos maiores mercados de exportação mundiais para as películas de poli(tereftalato de etileno) estão protegidos por elevados direitos aduaneiros. Em especial, as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) da Índia para os EUA estão sujeitas a direitos anti-dumping compreendidos entre 2,32 % e 24,11 % e a direitos de compensação compreendidos entre 9 % e 25,27 % consoante o exportador indiano em causa.
3.3. Conclusão
(49)
Conclui-se, por conseguinte, que, dados os níveis relativos de preços, as capacidades não utilizadas e os incentivos observados supra, existe a probabilidade: (i) de uma continuação do dumping, (ii) de um aumento das quantidades exportadas para a Comunidade, se as medidas anti-dumping em vigor forem levantadas.
D.2. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
(50)
Quatro produtores comunitários (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA e Toray Plastics Europe) colaboraram plenamente no inquérito. Durante o PIR, estes produtores representaram cerca de 95 % da produção comunitária. Por conseguinte, considerou-se que constituem a indústria comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
(51)
Note-se que a situação da produção comunitária de películas de poli(tereftalato de etileno) se alterou desde o inquérito inicial. Com efeito, a Kodak Industrie (França) já não produz películas de poli(tereftalato de etileno) na Comunidade e a 3M transferiu a sua actividade para I.T.P. SpA (Itália), que está a reconverter as suas instalações para novas e diferentes produções. Cumpre igualmente assinalar que, sendo a República Checa a partir de 1 de Maio de 2004 membro da União Europeia, a empresa Fatra a.s. (com sede na República Checa) faz parte da produção comunitária.
D.3. SITUAÇÃO NO MERCADO COMUNITÁRIO
1. Consumo no mercado comunitário
(52)
A determinação do consumo comunitário total foi efectuada com base nas estatísticas das importações do Eurostat, nas vendas da indústria comunitária para a Comunidade e nas vendas de outros produtores comunitários.
Quadro 1
Consumo comunitário
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (toneladas)
253 890
250 231
251 612
257 177
Índice (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Em comparação com 2003, o consumo durante o PIR aumentou 1 % (mais de 3 000 toneladas).
2. Importações originárias da Índia, do Brasil e de Israel: volume, parte de mercado e preços de importação
(54)
O volume de importações originárias da Índia para a Comunidade aumentou 86 % entre 2003 e o PIR e a parte de mercado aumentou de 5 % para 9 %, tendo os preços diminuído 12 %. Os dados baseiam-se em estatísticas do Eurostat.
Quadro 2
Importações originárias da Índia
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (toneladas)
12 597
15 972
23 912
23 472
Índice (2003 = 100)
100
127
190
186
Parte de mercado
5 %
6 %
10 %
9 %
Preços (EUR/tonelada)
2 005
1 890
1 866
1 755
Índice (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
As importações do Brasil e de Israel que se verificou evadirem as medidas em vigor, tal como referido no considerando 2, diminuíram drasticamente no seguimento da extensão a estas importações das medidas anti-dumping instituídas sobre as importações da Índia. Os preços das películas de poli(tereftalato de etileno) originárias destes países aumentaram 219 % após a instituição das medidas antievasão.
Quadro 3
Importações originárias do Brasil e de Israel
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (toneladas)
6 855
5 527
271
419
Índice (2003 = 100)
100
91
5
6
Parte de mercado
2 %
2 %
0 %
0 %
Preços EUR/tonelada (dados do Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Índice (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Contudo, deverá ter-se em conta o facto de ter sido constatado no presente inquérito que a Jindal não se encontrava a praticar dumping e que em inquéritos anteriores se constatou que outras empresas (nomeadamente Flex Industries Limited e Polyplex Corporation Limited) não praticaram dumping. Assim sendo, apenas serão tomadas em consideração no presente inquérito as importações objecto de dumping originárias da Índia e as importações que se verificou evadirem as medidas anti-dumping. As importações objecto de dumping originárias da Índia e as importações sujeitas a direitos antievasão diminuíram 70 % entre 2003 e o PIR (ver quadro 4 infra). A diminuição brusca destas importações deve-se, em grande medida, à instituição de medidas antievasão sobre as importações originárias do Brasil e de Israel.
Quadro 4
Importações originárias de Índia + Brasil + Israel
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (toneladas)
10 383
8 881
3 618
2 766
Índice (2003 = 100)
100
86
35
27
Parte de mercado
4 %
4 %
1 %
1 %
Preços (EUR/tonelada)
1 855
1 852
1 891
1 785
Fonte: Dados do Eurostat e das empresas.
3. Importações provenientes de outros países terceiros
(57)
As importações provenientes de outros países terceiros aumentaram 24 % durante o período considerado (de cerca de 62 000 toneladas em 2003 para cerca de 77 000 toneladas durante o PIR) e a parte de mercado na Comunidade correspondente a estas importações aumentou 5 pontos percentuais (de 25 % para 30 %). As principais importações foram efectuadas da Coreia do Sul, dos EUA, da Tailândia e dos Emirados Árabes Unidos. O preço médio por tonelada diminuiu 11 % entre 2003 e o PIR. Os números baseiam-se em dados do Eurostat.
Quadro 5
País
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Coreia do Sul
Volume de importações
(Toneladas)
25 895
23 983
22 225
23 878
Índice (2003 = 100)
100
93
86
92
Parte de mercado
10 %
10 %
9 %
9 %
Preços (EUR/tonelada)
2 137
2 146
2 239
2 098
EUA
Volume de importações
14 611
18 636
20 544
13 432
Índice (2003 = 100)
100
128
141
92
Parte de mercado
6 %
7 %
8 %
5 %
Preços (EUR/tonelada)
7 575
6 067
4 974
6 690
Tailândia
Volume de importações
2 858
6 511
8 647
8 647
Índice (2003 = 100)
100
228
303
303
Parte de mercado
1 %
3 %
3 %
3 %
Preços (EUR/tonelada)
1 742
1 764
1 811
1 758
Emirados Árabes Unidos
Volume de importações
(Toneladas)
1
26
2 478
5 898
Índice (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Parte de mercado
0 %
1 %
2 %
Preços (EUR/tonelada)
2 872
1 854
1 790
Total Coreia do Sul, EUA, Tailândia e Emirados Árabes Unidos
Volume de importações
(Toneladas)
43 366
49 157
53 894
51 855
Índice (2003 = 100)
100
80
100
110
Parte de mercado
17 %
20 %
21 %
20 %
Total países com exclusão de Índia, Brasil e Israel
Volume de importações
(Toneladas)
62 300
65 683
74 191
77 054
Índice (2003 = 100)
100
105
119
124
Parte de mercado
25 %
26 %
30 %
30 %
Preço
Preço médio ponderado (EUR/tonelada)
3 848
3 756
3 431
3 428
Índice
100
98
90
89
4. Situação económica da indústria comunitária
(58)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria comunitária.
4.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(59)
Durante o período considerado a capacidade permaneceu estável (cerca de 190 000 toneladas) e a produção e a utilização da capacidade diminuíram 4 %.
Quadro 6
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Produção em toneladas
176 682
175 465
165 348
168 875
Índice (2003 = 100)
100
99
94
96
Capacidade em toneladas
190 694
185 863
186 721
189 832
Índice (2003 = 100)
100
97
98
100
Utilização da capacidade
93 %
94 %
89 %
89 %
Índice (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Existências
(60)
As existências do produto em causa diminuíram entre 2003 e 2004, tendo passado de 23 929 toneladas para 22 241 toneladas, aumentaram ligeiramente em 2005 e diminuíram para 21 272 toneladas durante o PIR. A diminuição deveu-se essencialmente a uma redução da produção.
Quadro 7
Existências
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Toneladas
23 929
22 241
23 209
21 272
Índice (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volume de vendas a clientes independentes na Comunidade e parte de mercado
(61)
O volume vendido pela indústria comunitária a clientes independentes no mercado comunitário diminuiu 5 % entre 2003 e 2005 (tendo passado de 142 755 toneladas para 135 956 toneladas) e aumentou ligeiramente entre 2005 e o PIR, atingindo apenas 98 % do nível de vendas de 2003. As vendas a empresas coligadas foram negligenciáveis (situaram-se entre 200 e 300 toneladas por ano do período considerado). Além do mais, a parte de mercado da indústria comunitária diminuiu 2 pontos percentuais entre 2003 e o PIR.
Quadro 8
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume de vendas - toneladas
142 755
144 282
135 956
139 212
Índice (2003 = 100)
100
101
95
98
Parte de mercado no consumo total
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Preços de venda e custos
(62)
Os preços de venda unitários diminuíram 2 % durante o período considerado (passaram de 2 891 EUR/tonelada em 2003 para 2 819 EUR/tonelada durante o PIR), o mesmo se verificando com o custo médio por tonelada que passou de 3 216 EUR/tonelada em 2003 para 3 137 EUR/tonelada durante o PIR. Esta diminuição dos custos ocorreu apesar de o custo médio da maioria das matérias-primas (devido à escalada do preço do petróleo) ter aumentado substancialmente. Estes números mostram que, para não perder uma grande parte de mercado, a indústria comunitária não estava em posição de cobrir inteiramente o seu custo de produção com os preços de venda.
Quadro 9
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Preço médio ponderado
(EUR/tonelada)
2 891
2 865
2 929
2 819
Índice
100
99
101
98
Custo médio ponderado
(EUR/tonelada)
3 216
3 112
3 152
3 137
Índice (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Crescimento
(63)
A indústria comunitária perdeu parte de mercado num mercado em ligeira expansão durante o período considerado.
4.6. Emprego, produtividade e salários
(64)
A taxa de emprego da indústria comunitária diminuiu 13 % entre 2003 e o PIR. Embora o salário médio por trabalhador tivesse aumentado 5 %, foi realizado um esforço de racionalização e a produtividade por trabalhador aumentou 9 %. Desta forma o nível dos custos da mão-de-obra por tonelada produzida diminuiu 4 %.
Quadro 10
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Emprego
2 263
2 112
2 027
1 978
Índice (2003 = 100)
100
93
90
87
Produtividade (toneladas por trabalhador)
78
83
82
85
Índice (2003 = 100)
100
106
104
109
Salários (milhares de EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Índice (2003 = 100)
100
96
93
92
Salário médio por trabalhador
61 362
62 922
63 669
64 407
Índice (2003 = 100)
100
103
104
105
Salários por tonelada produzida
786
758
781
754
Índice (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rendibilidade e retorno dos investimentos
(65)
A rendibilidade das vendas representa o lucro gerado pelas vendas do produto em causa na Comunidade. O retorno dos investimentos foi calculado com base no retorno dos activos totais.
(66)
A rendibilidade e o retorno dos investimentos das vendas do produto em causa aos clientes independentes na Comunidade mantiveram-se negativos durante todo o período considerado, apesar de ligeiras melhorias em 2004 e 2005. Durante o PIR, a rendibilidade e o retorno dos investimentos foram especialmente baixos (rendibilidade: - 11 %; retorno dos investimentos: - 3,1 %), tendo caído novamente após 2005.
Quadro 11
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Rendibilidade
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Índice (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Retorno dos investimentos
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Índice (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Cash flow
(67)
A tendência do fluxo de tesouraria evoluiu negativamente em particular durante o PIR.
Quadro 12
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Cash flow (milhares de EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Índice (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investimentos e capacidade de obtenção de capitais
Quadro 13
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Investimentos (milhares de EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Índice (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Entre 2003 e o PIR, os investimentos na produção de películas de poli(tereftalato de etileno) diminuíram 18 %. Durante o PIR, o valor dos investimentos aumentou 6 % em relação a 2005, mas situou-se ainda abaixo do nível de 2003. Durante o inquérito constatou-se que os investimentos foram efectuados essencialmente para melhorar a qualidade do produto e para manter a capacidade de produção.
(69)
O nível reduzido dos investimentos é explicado em grande medida pelo facto de as empresas-mãe da indústria comunitária não parecerem interessadas em investir ou dar garantias para investimentos em actividades não rentáveis como a produção de películas de poli(tereftalato de etileno) na Europa.
4.10. Amplitude da margem de dumping e recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(70)
A análise relativa à amplitude do dumping tem em conta o facto de existirem medidas em vigor destinadas a eliminar o dumping prejudicial. Tal como referido anteriormente, a informação disponível indica que um dos produtores-exportadores incluídos na amostra continua a vender para a Comunidade a preços de dumping. Embora a margem de dumping constatada seja significativa, o seu impacto na situação da indústria comunitária durante o PIR não foi significativo, uma vez que a parte de mercado das importações objecto de dumping originárias da Índia e das importações em relação às quais se verificou evadirem as medidas em vigor constituíam 1 % do consumo comunitário total. A Jindal contribuiu certamente para o agravamento da situação da indústria comunitária. Contudo, deverá igualmente ser tido em conta que, ainda que as importações da Jindal tivessem sido excluídas da análise, a indústria comunitária não teria podido recuperar dos efeitos de práticas anteriores de dumping após a instituição de medidas anti-dumping em 2001 devido à evasão (contra a qual foram adoptadas medidas apenas no fim de 2004) e à inadequação dos compromissos que foram denunciados apenas no ano passado. Não deve ser esquecido que, antes da instituição de direitos antievasão e da denúncia dos compromissos, o nível das importações de empresas indianas que se constatou praticarem dumping foi superior ao triplo do nível observado durante o PIR.
5. Conclusão sobre a situação do mercado comunitário
(71)
O volume de películas de poli(tereftalato de etileno) consumido no mercado comunitário cresceu 1 %, enquanto o volume de vendas da indústria comunitária diminuiu 2 %.
(72)
A situação económica da indústria comunitária piorou em relação à maioria dos factores de prejuízo: produção, capacidade de produção e utilização da capacidade (- 4 %), volume de vendas (- 2 %) e valor (- 5 %), parte de mercado (- 2 pontos percentuais), cash flow e rendibilidade, investimento e retorno do investimento.
(73)
Os esforços de reestruturação realizados pela indústria comunitária em termos de emprego, redução dos custos e aumento da produtividade por trabalhador não puderam contrabalançar o impacto do aumento dos preços das matérias-primas durante o período considerado. O custo de produção foi mais elevado do que o preço de venda. Esta situação coincidiu com o baixo nível de preços das importações objecto de dumping originárias da Índia e de outros países que se verificou evadirem as medidas em vigor. Contudo, note-se que a pressão dos preços sobre a indústria comunitária foi em parte causada pelas importações da Jindal, em relação à qual não se apuraram práticas de dumping durante o PIR, que foi responsável por cerca de 90 % das importações totais de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia.
(74)
Tendo em conta o exposto, a situação da indústria comunitária é ainda precária e qualquer aumento das importações objecto de dumping viria muito provavelmente agravá-la.
D.4. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE PREJUÍZO
(75)
Tal como se refere anteriormente, a situação da indústria comunitária é ainda precária. Ocorrerá um aumento significativo das importações objecto de dumping se forem abolidas as medidas anti-dumping. Tal como se refere anteriormente no considerando 46, os exportadores indianos sujeitos a um direito anti-dumping têm potencial para aumentar significativamente os seus volumes de exportação e, tal como se refere no considerando 48, alguns dos maiores mercados mundiais de exportação para as películas de poli(tereftalato de etileno) estão protegidos com direitos aduaneiros elevados, em especial o mercado das películas de poli(tereftalato de etileno) dos EUA.
(76)
Na ausência de direitos anti-dumping, as importações objecto de dumping indianas poderiam exercer uma pressão significativa sobre os preços no mercado comunitário. Por conseguinte, existe uma indicação clara da probabilidade de reincidência de prejuízo.
(77)
Tendo em conta o exposto, a eventual exposição da indústria comunitária a volumes crescentes de importações originárias da Índia a preços objecto de dumping causaria uma deterioração adicional da sua situação financeira. Nesta base, conclui-se que, se as medidas contra a Índia fossem revogadas, se verificaria com toda a probabilidade uma reincidência de prejuízo para a indústria comunitária.
D.5. INTERESSE DA COMUNIDADE
(78)
Nos termos do disposto no artigo 21.o do regulamento de base, examinou-se se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da Comunidade em geral.
(79)
Nos termos do artigo 21.o do regulamento de base, examinou-se se a determinação do interesse da Comunidade se tinha baseado no exame dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria comunitária, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
(80)
Recorde-se que, no âmbito do inquérito inicial, a adopção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da Comunidade. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite avaliar o eventual impacto indevido das actuais medidas anti-dumping sobre as partes em questão.
(81)
Nesta base, a Comissão analisou se, apesar das conclusões sobre a probabilidade de reincidência de dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas não era do interesse da Comunidade.
(82)
A fim de avaliar o impacto provável da instituição ou não de medidas, a Comissão solicitou informações a todas as partes conhecidas como interessadas ou que se deram a conhecer. Nesta base, enviou questionários à indústria comunitária, a nove importadores independentes e a 23 utilizadores. Contactou também todos os restantes produtores comunitários conhecidos que não forneceram as informações solicitadas com vista a colaborar no inquérito, a fim de obter informações essenciais sobre a sua produção e vendas.
1. Impacto na indústria comunitária
(83)
Recorde-se que a indústria comunitária ainda se encontra numa situação vulnerável, tal como estabelecido nos considerandos 58 a 74.
(84)
Espera-se que a continuação das medidas atenue a distorção do mercado e a contenção dos preços. As medidas permitiriam à indústria comunitária pelo menos manter as suas vendas e beneficiar de economias de escala.
(85)
Por outro lado, se forem revogadas as medidas anti-dumping, é provável que a situação financeira da indústria comunitária continue a evoluir negativamente ou se agrave. A indústria comunitária está especialmente marcada por uma perda de receitas devida à diminuição dos preços e à diminuição da parte de mercado.
(86)
Por conseguinte, a manutenção das medidas anti-dumping seria do interesse da indústria comunitária.
2. Impacto sobre os importadores e os utilizadores
(87)
Apenas um importador/utilizador e quatro utilizadores colaboraram no inquérito e apresentaram respostas completas. Representam 16,3 % do consumo comunitário total de películas de poli(tereftalato de etileno) e indicaram que a prorrogação dos direitos anti-dumping não teria um impacto significativo nas suas empresas.
3. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(88)
Tendo em conta todos os factores atrás referidos, conclui-se que a instituição de medidas não teria um impacto negativo de monta, se algum tivesse, na situação dos utilizadores e importadores do produto em causa.
(89)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para não manter as medidas anti-dumping com base no interesse da Comunidade.
E. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(90)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a prorrogação das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações.
(91)
Com base nos factos e considerações descritos supra, conclui-se que, em conformidade com o disposto no n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, o reexame intercalar parcial limitado à Jindal deverá ser encerrado e mantido o direito anti-dumping de 0 % instituído pelo inquérito inicial sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) produzidas e exportadas para a Comunidade Europeia pela Jindal Poly Films Limited.
(92)
No que diz respeito ao reexame da caducidade, em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base e com base nas conclusões supra, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia deverão ser mantidas,
APROVOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
É encerrado o reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias, nomeadamente, da Índia, normalmente declaradas nos códigos NC ex39206219 e ex39206290, na medida em que essas medidas digam respeito ao produtor-exportador indiano Jindal Poly Films Limited.
Artigo 2.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) classificadas nos códigos NC ex39206219 (códigos TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 e 3920621994) e ex39206290 (códigos TARIC 3920629033 e 3920629094), originárias da Índia.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco fronteira comunitária, do produto não desalfandegado para os produtos fabricados pelas empresas a seguir referidas, é a seguinte:
Empresa
Direito definitivo
(%)
Código adicional TARIC
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar
Behind South Extension Part-1,
Nova Deli - 110 003
Índia
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Índia
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Índia
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
Nova Deli 110 001,
Índia
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Índia
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Índia
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
Nova Deli 110-002
Índia
3,5
A753
Todas as outras empresas
17,3
A999
3. Sempre que uma parte fornecer à Comissão elementos de prova suficientes de que:
-
não exportou os produtos descritos no n.o 1 durante os períodos compreendidos entre 1 de Abril de 1999 e 31 de Março de 2000 e 1 de Julho de 2005 e 30 de Junho de 2006,
-
não está coligada com nenhum dos exportadores ou produtores sujeitos às medidas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 366/2006, e
-
exportou efectivamente para a Comunidade as mercadorias em causa após o período compreendido entre 1 de Julho de 2005 e 30 de Junho de 2006 ou contraiu uma obrigação contratual irrevogável que a obriga a exportar quantidades significativas para a Comunidade,
o Conselho, deliberando por maioria simples sob proposta apresentada pela Comissão após consulta do Comité Consultivo, pode alterar o n.o 2, acrescentando essa parte à lista de empresas sujeitas a medidas anti-dumping que figura no quadro do n.o 2, sendo o direito definitivo a taxa de direito média ponderada de 3,5 %.
4. O direito anti-dumping residual definitivo aplicável às importações originárias da Índia, tal como indicado no n.o 2, é tornado extensivo às importações das mesmas películas de poli(tereftalato de etileno) expedidas do Brasil e expedidas de Israel (quer sejam declaradas originárias do Brasil ou de Israel ou não) (códigos TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) com excepção dos produtos produzidos pelas seguintes empresas:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Estado de Pernambuco, Brasil (código adicional TARIC A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (código adicional TARIC A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (código adicional TARIC A691).
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 30 de Outubro de 2007.