РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1124/2007 НА СЪВЕТА
от 28 септември 2007 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефталат (РЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че
A. ПРОЦЕДУРА
I. Предишно разследване и мерки в сила
(1)
С Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефталат (РЕТ), попадащо под кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия („разглеждания продукт“). Разследването, довело до приемането на този регламент, се нарича по-нататък „първоначално разследване“. Мерките бяха под формата на адвалорни мита, вариращи от 3,8 % до 19,1 %, наложени върху вноса от индивидуално назовани износители, с остатъчна ставка на митото от 19,1 %, налагана върху вноса на разглеждания продукт от всички останали дружества. Изравнителното мито, наложено върху вноса на фолио от РЕТ, произвеждано и изнасяно от Jindal Poly Films Limited, преди известно под името Jindal Polyester Ltd (3), („Jindal“ или „дружеството“), е 7 %. Периодът на първоначалното разследване беше от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
След провеждане на преразглеждане, с оглед изтичането на срока на действие на съществуващите мерки, съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (4) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от РЕТ с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за преразглеждане е в рамките от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.
(3)
С Регламент (ЕО) № 1288/2006 Съветът, след временно преразглеждане относно друг индийски производител на фолио от РЕТ Garware Limited („Garware“), измени окончателното изравнително мито, наложено на Garware с Регламент (ЕО) № 367/2006.
II. Ex officio започване на частично временно преразглеждане
(4)
Налице са prima facie доказателства за Комисията, сочещи, че Jindal е извличало полза от увеличени нива на субсидиране, в сравнение с първоначалното разследване, и промените на тези нива са от траен характер.
III. Разследване
(5)
В резултат на това Комисията, след консултация с Консултативния съвет, реши да започне ex officio частично временно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент, ограничено до нивото на субсидиране на Jindal, за да прецени необходимостта от продължаване, отмяна или изменение на съществуващите изравнителни мерки. На 2 август 2006 г. със съобщение за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), Комисията съобщи за започването на това преразглеждане.
(6)
Периодът на разследване за преразглеждане (наричан по-нататък „ПРП“) е от 1 април 2005 г. до 31 март 2006 г.
(7)
Комисията официално уведоми Jindal, правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“) и Du Pont Tejin Films, Люксембург, Mitsubishi Polyester Film, Германия, Toray Plastics Europe, Франция, и Nuroll, Италия, които представляват по-голямата част от производителите на фолио РЕТ в Общността (наричани по-нататък „промишлеността на Общността“), за започването на частично временно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид или да подадат молба за изслушване в сроковете, посочени в съобщението за започване.
(8)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на Jindal, което сътрудничи, като отговори на въпросника. Беше проведено посещение за проверка в помещенията на Jindal в Индия.
(9)
Jindal, ПИ и промишлеността на Общността бяха информирани за основните резултати от разследването и имаха възможност да представят своите коментари. Предоставените от Jindal коментари се обсъждат по-долу. ПИ не предостави никакви коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(10)
Разглежданият продукт е фолио от полиетиленов терефталат (РЕТ) с произход от Индия, обичайно декларирано под кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, както е дефинирано в първоначалното разследване.
В. СУБСИДИИ
I. Въведение
(11)
На основание на наличната информация и отговора на въпросника на Комисията, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии:
a) Схеми на национално равнище:
i)
Схема с предварителни лицензи;
ii)
Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“;
iii)
Схема за експортно ориентирани единици/Схема за специални икономически зони;
iv)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
v)
Схема с освобождаване от подоходен данък;
vi)
Схема с експортни кредити;
vii)
Сертификат за снабдяване, освободено от мито.
(12)
Посочените по-горе схеми от i) до iv) и vii) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Законът за външната търговия упълномощава ПИ да издава известия относно политиката по износа и вноса. Дългосрочен план за индийската външнотърговска политика за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., който е продължение на предишната политика на износа и вноса (EXIM), беше публикуван от ПИ („ВТП 2004-09“). В допълнение към това от ПИ беше издаден процедурен наръчник, уреждащ ВТП 2004-09 („ПНА I 2004-09“) и той се актуализира редовно (6).
(13)
Схемата с освобождаване от подоходен данък, посочена по-горе в точка v), се основава на Закона за подоходен данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(14)
Схемата с експортни кредити, посочена по-горе в точка vi), се основава на раздели от 21 до 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия да инструктира търговските банки в областта на експортните кредити.
б) Регионални схеми
(15)
На основание на наличната информация и на отговора на въпросника на Комисията, Комисията разследва и схема с пакет от насърчителни мерки (наричан по-нататък „PSI“) на правителството на Махаращра („ПМ“) от 1993 г. Тази схема се основава на решения на Министерството на промишлеността, енергетиката и труда на ПМ.
II. Схеми на национално равнище
1. Схема с предварителни лицензи (ALS)
а) Нормативна уредба
(16)
Подробно описание на схемата се намира в параграфи от 4.1.3 до 4.1.14 на ВТП 2004-09 и в глави от 4.1 до 4.30 на ПНА I 2004-09. Схемата е заменена през април 2006, т.е. след ПРП от „Схемата за предварителна оторизация“. Това обаче по същество е промяна на названието. Следващият анализ е на действащата ALS по време на ПРП.
б) Условия за участие
(17)
ALS се състои от шест подсхеми. Inter alia, тези подсхеми се различават по критериите за участие. Подсхемите „физически износ“ и „годишни потребности“ са отворени за производители износители и за търговци износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители. В подсхема „предвиден износ“ могат да участват главни снабдители, изброени в параграф 8.2 на ВТП 2004-09, например снабдителите на експортно ориентирани единици (ЕОЕ). Производителите износители, които снабдяват окончателния износител, могат да участват в подсхема „междинни доставки“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители могат да претендират за свързаните с „предвиден износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварителни нареждания за освобождаване“ (Advance Release Order - ARO) и „вътрешно кредитно писмо“. Тъй като само първите четири от подсхемите са използвани от Jindal през ПРП, само те се разглеждат в подробности по-долу.
в) Практическо приложение
(18)
Предварителни лицензи се издават за:
i)
Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт за износ. Износът трябва да е „физически“ в смисъл, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Лицензът посочва условията на разрешението за внос и на задължението за износ, включително вида на износния продукт.
ii)
Годишна потребност: Този лиценз не е свързан с конкретен износен продукт, а с по-широкообхватна продуктова група (например химични и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, обусловени от предходните му експортни резултати, притежателят на лиценз може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да избере да изнася който и да е готов продукт, попадащ в продуктовата група, която ползва такива освободени от мито суровини.
iii)
Предвиден износ: Тази подсхема позволява на даден главен снабдител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, предвидени за продажба като „предвиден износ“ на категориите от клиенти, упоменати в параграф 8.2, букви от б) до е), ж), и) и й) на ВТП 2004-09. Според ПИ този тип износ се отнася за сделки, при които доставяните стоки не напускат територията на държавата. Като „предвиден износ“ се разглеждат няколко категории доставки, при условие че стоките се произвеждат в Индия, например, снабдяване на ЕОЕ или дружество, намиращо се в специална икономическа зона (SEZ).
iv)
Междинни доставки: Тази подсхема е за случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един единствен износен продукт и да си поделят производствения процес. Производителят износител произвежда междинния продукт. Той може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел предварителен лиценз (ALS) за междинни доставки. Окончателният износител извършва производството и е задължен да изнесе готовия продукт.
(19)
Както беше споменато по-горе, през ПРП Jindal е използвало всички подсхеми на ALS. По-точно, е използвало подсхеми, изредени по-горе в точки от i) до iv).
(20)
За да улеснят проверките от страна на индийските власти, притежателите на лицензи са задължени от закона да водят „достоверни и точни отчети за съобразено с лиценза потребление и използване на внесените стоки“ в специален формат (глава 4.30 ПНА I 2004-09) (наричан по-нататък „регистър на потреблението“). Проверката показа, че дружеството не е водило правилно своя регистър на потреблението, т.е. не е записвало правилно връзката между суровината и крайното предназначение на продукта, както се изисква от формата, изискван от ПИ, въпреки факта, че не само изнася крайния продукт, а и го продава на вътрешния пазар.
(21)
По отношение на изредените по-горе подсхеми i) и iii), както разрешението за внос, така и задължението за износ (включително предвиден износ) се определят като обем и стойност от ПИ и се документиран в лиценза. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители следва да документират в лиценза съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ на основата на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (наричани по-долу „SIONs“). SIONs съществуват за повечето продукти, включително разглеждания продукт, и са публикувани в ПНА I 2004-09. SIONs за фолио от PET и гранули от PET, междинен продукт, са преразгледани в посока намаляване през октомври 2005 г.
(22)
По отношение на подсхема iii) се отчита, че предвиденият износ, направен, за да се изпълни съответното задължение по ALS, по същество е представлявал вътрешна за дружеството продажба, т.е. клон Jindal (който не е самостоятелно юридическо лице), произвеждащ гранули от РЕТ, е продавал гранулите от РЕТ за по-нататъшно производство на ЕОЕ на Jindal. Вносът на суровини се е осъществил в контекста на производството на междинен продукт (гранули от РЕТ). С други думи, по подсхема iii) продажбите на вътрешния пазар се считат за износ.
(23)
По отношение на подсхема iv), суровини, закупени от Jindal на вътрешния пазар, се отписват от предварителния лиценз на Jindal и се издава междинен предварителен лиценз на вътрешния доставчик. Притежателят на такъв междинен предварителен лиценз може да внася безмитно стоките, необходими за производството на продукта, които впоследствие се доставят на Jindal като суровина за производството на разглеждания продукт.
(24)
В случая на подсхема ii), спомената по-горе (предварителен лиценз за годишна потребност), разрешението за внос се документира по стойност в лиценза. Притежателят на лиценза е длъжен да „поддържа връзката между внасяните суровини и крайния продукт“ (параграф 4.24A(c) ПНА I 2004-09).
(25)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да се изпълни в рамките на предписаните срокове след издаването на лиценза. (18 месеца с две възможности за удължаване от 6 месеца всяка, т.е. общо 30 месеца).
(26)
Проверката показа, че специфичният размер на потреблението на дружеството на ключови суровини, необходими за производството на един килограм фолио от РЕТ, в различни степени в зависимост от качеството на фолиото от РЕТ и както е отчетен в регистъра на потреблението, е бил по-малък от съответните SIONs. Такъв със сигурност е бил случаят по отношение на предишните SIONs за фолио от РЕТ и гранули от РЕТ и в по-малка степен - по отношение на променените SIONs, влезли в сила през септември 2005 г., т.е. през ПРП. С други думи, на Jindal е било позволено да внася безмитно според SIONs повече освободени от мито суровини, отколкото в действителност са били необходими за производствения процес. Това направи регистъра на потреблението наравно с индийската външнотърговска политика най-важния елемент на проверката. Въпреки това този регистър нито беше воден правилно, нито някога е бил инспектиран от ПИ. Дружеството заяви, че ПИ ще регулира излишната полза, когато изтече срокът на лицензите, т.е. 30 месеца след издаването на лиценз, тъй като обичайната практика е да се използват двете възможности за удължаване по 6 месеца. Въпреки това твърдението не можеше да се приеме за вярно, тъй като до момента нито един лиценз, използван от Jindal, не е бил поправян.
(27)
Промените в управлението на ВТП 2004-09, влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по поправянето), не са прилагани в случая на Jindal. Така de facto прилагането на това изискване не можеше да се потвърди на този етап.
г) Заключение
(28)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент, защото несъбирането на мита, които в други случаи са дължими, представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на Jindal, като подобрява неговата ликвидност.
(29)
В допълнение към това, четирите подсхеми, използвани от Jindal (т.е. изброените по-горе точки от i) до iv)), по закон зависят от извършването на износ и следователно се определят като специфични по член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да извлече ползи в рамките на тези схеми. Очевидно такъв е случаят по отношение на схеми i), ii) и iv), но дори подсхемата за предвиден износ изпълнява този критерий в настоящия случай, защото доставките за ЕОЕ имат за крайна цел действителен износ.
(30)
Подсхемите, използвани в настоящия случай, не могат да се разглеждат като допустими системи за възстановяване на мита или системи с възстановяване на заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Те не се придържат към строгите правила, предвидени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване на заместители) от основния регламент. ПИ не прилага ефективно своята система за проверка или процедури, с които да се провери дали и в какви количества суровините са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване на заместители - приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SIONs не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като замисълът на тези твърде щедри стандартни норми не дава възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. В допълнение на това, не е бил осъществен ефективен контрол от страна на ПИ, на основата на правилно воден регистър на потреблението.
(31)
В своите коментари след направените разкритията дружеството твърди, че поддържа правилно воден регистър и като такъв той представлява правилна система за проверка в съответствие с приложение II от основния регламент. В допълнение на това, то твърди, че ALS действа като схема за заместване, така че освободени от мито суровини могат да се използват за производството на продукти, продавани на вътрешния пазар, тогава, когато освободените от мито суровини пряко или чрез заместване се използват в производството на стоки, които впоследствие се изнасят в рамките на разумен период от време. Въпреки това, макар че дружеството вероятно води регистър на потреблението на суровини за производството на дадено количество от разглеждания продукт, то не е поддържало система, по която да може да се провери кои суровини са употребени в производството на изнасяния продукт и в какви количества, както се изисква от индийската ВТП 2004-09 (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент. В допълнение към това, то не поддържа система, чрез която да се провери дали количеството суровина, за което се иска възстановяване, не надвишава количеството на подобен изнасян продукт в съответствие с приложение III, точка II, параграф 2. След внимателно разглеждане становището по настоящия случай е, че не съществува връзка между освободените от мито суровини и изнасяния продукт и следователно не действа подходяща система за проверка.
(32)
Тези подсхеми следователно подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисление на размера на субсидията
(33)
Размерът на субсидията е изчислен по следния начин. Числителят е сборът на неплатените вносни мита (основни мита и специални допълнителни мита) върху материала, внесен по подсхеми от i) до iii) съответно, прилагани за внос чрез междинен производител; а в случая на подсхема iv) числителят е сборът на неплатените вносни мита върху суровини, използвани за производството на разглеждания продукт, през ПРП.
(34)
В своите коментари след направените разкрития дружеството твърди, че митата за суровината, необходима за производството на фолио от РЕТ, са намалени от 15 % на 7,5 % от март 2006 г., т.е. след края на ПРП, и помоли Комисията да вземе предвид тези промени при изчислението на размера на субсидията за ALS. Въпреки това, макар че е имало случаи, при които събития, станали след ПРП, са били вземани предвид, те се касаят за изключителни обстоятелства, а настоящият случай не е такъв. Следователно в съответствие с член 5 и член 11, параграф 1 от основния регламент тази молба трябва да бъде отхвърлена.
(35)
В своите коментари след направените разкрития дружеството твърди още, че ползата, получена по подсхема iv), всъщност представлява разликата в цената между обикновените покупки на суровини на вътрешния пазар и покупки на суровини при лишаване от ALS и представи изчисления в този смисъл без подкрепящи доказателства. Въпреки това ползата е изчислена на основата на неплатеното мито в лиценза, тъй като продажбата/покупката на материала е чисто търговско решение и не променя размера на неплатеното мито. Във всеки случай това твърдение беше направено за първи път след разкритията и тъй като Комисията нямаше възможност да го провери, то беше отхвърлено.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати, където за това бяха отправени основателни искания. Целият размер на неплатените вносни мита е приет за числител, а не размерът на свръхосвобождаването, както поиска дружеството, защото ALS не отговаря на условията, определени в приложение II от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент знаменателят е експортният оборот през ПРП. Дружеството заяви, че предвиденият износ трябва да се включи в общия експортен оборот на дружеството през ПРП. Въпреки това, тъй като тези сделки в действителност не са износ, а са продажби на вътрешния пазар, те не могат да бъдат правилно класифицирани като износ и поради това не са включени в размера на общия експортен оборот.
(37)
Размерът на субсидията, установена за ALS, възлиза на 14,68 %.
2. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (DEPBS)
а) Нормативна уредба
(38)
Описание на DEPBS се намира в параграф 4.3 от ВТП 2004-09.
б) Условия за участие
(39)
Беше установено, че Jindal не е използвало DEPBS през ПРП и следователно не е необходим по-нататъшен анализ дали тази схема подлежи на изравнителни мерки.
3. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)/Схема за специални икономически зони (SEZS)
а) Нормативна уредба
(40)
Подробни описания на тези схеми се намират в глава 6 на ВТП 2004-09, в ПНА I 2004-09, в Закона за SEZ от 2005 г. и описаните в него правила (SEZS).
б) Условия за участие
(41)
С изключение на чисто търговските фирми, всички предприятия, които предприемат износ на определено количество от произведените от тях стоки и услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемите за ЕОЕ и SEZ. Беше установено, че през ПРП Jindal се е възползвала от схемата за ЕОЕ, но не и от тази за SEZ. Следователно анализът се съсредоточава само върху схемата за ЕОЕ.
в) Практическо приложение
(42)
ЕОЕ може да се създаде навсякъде в Индия. Тази схема е допълнителна към SEZS.
(43)
Исканията за предоставяне на статус на ЕОЕ трябва, наред с другото, да включват подробности относно плануваното производствено количество, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и местните потребности за следващите пет години. Ако властите приемат искането на дружеството, свързаните с това условия му се съобщават. Съгласието за това дружество да бъде признато за ЕОЕ важи за срок от пет години и може да бъде подновявано.
(44)
Ключово задължение на ЕОЕ, както е посочено във ВТП 2004-09, е да се постигнат нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за референтния период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(45)
ЕОЕ имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително производствено оборудване, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акцизна такса при закупуване на стоки на местния пазар;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар, т.нар. вътрешна тарифна зона (ВТЗ) на цена до 50 % от стойността франко борд на износа след плащането на преференциалните мита;
v)
освобождаване от обичайно дължимия подоходен данък върху печалби, осъществени при продажби за износ, в съответствие с раздел 10Б на Закона за подоходния данък, за десетгодишен период след започването на дейност, но не и след 2010 г.;
vi)
възможност за 100 % чуждестранно участие в капитала.
(46)
Единиците, чиято дейност попада в тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците. Те имат законово задължение да водят в специален формат точен отчет за целия внос, за употребата и използването на вносните материали и за осъществения износ. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните органи („тримесечни и годишни доклади за постигнатия напредък“). Същевременно „в никой момент [ЕОЕ] не е длъжна да свързва всяка пратка на вносни стоки със свой износ, прехвърляния към други единици, продажби във ВТЗ или със запаси“, както е посочено в параграф 6.11.2 на ВТП 2004-09.
(47)
Вътрешните продажби се изпращат и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на изпращане на експортни партиди на ЕОЕ се наблюдава от митнически/акцизен служител на постоянна работа в ЕОЕ.
(48)
Jindal се е възползвало от схемата за ЕОЕ, за да внася производствено оборудване без вносни мита и да получава възстановяване на централния данък върху продажбите при закупуване на стоки, продадени на вътрешния пазар. То не се е възползвало от освобождаването от данък върху вноса на суровини, тъй като неговата ЕОЕ, за да произвежда фолио от РЕТ, използва гранули от РЕТ. Тези гранули от РЕТ се произвеждат в друг клон на дружеството, от суровини, закупени по ALS.
г) Заключения относно ЕОЕ
(49)
Освобождаване на ЕОЕ от два вида вносни мита („основно мито“ и „специално допълнително мито“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОЕ ползи по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, като подобрява тяхната ликвидност.
(50)
По този начин освобождаването от основно мито и от специално допълнително мито и възстановяването на данъка върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 2 от основния регламент. Те зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Поставената пред ЕОЕ и посочена в параграф 6.1 на ВТП 2004-09 цел - да осъществява износ, е задължително условие за получаване на стимулите.
(51)
В допълнение беше установено, че ПИ не разполага с ефективна система за проверка или процедура, посредством които да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване за заместители - приложение III, точка II, параграф 4 от основния регламент). Във всеки случай освобождаването от мита върху производствено оборудване не е допустима схема за възстановяване, защото това производствено оборудване не представлява стоки, които се използват в производствения процес.
(52)
ПИ не проведе по-нататъшно разследване, основано на действителните суровини, вложени в производството, въпреки че това обикновено е необходимо да се направи при отсъствието на ефективна система за проверка (приложение II, точка II, параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент), нито доказа, че не е възникнало никакво свръхосвобождаване от данъци.
д) Изчисление на размера на субсидията
(53)
Съобразно горното, подлежащата на изравнителни мерки полза е опрощаването на всички вносни мита (основно мито и специално допълнително мито), обикновено дължими при внос, а така също и възстановения данък върху продажбата - и двете през ПРП.
i) Освобождаване от данък върху продажбата за стоки, закупени на вътрешния пазар
(54)
Числителят беше определен по следния начин: размерът на субсидията беше изчислен на основата на възстановимия данък върху продажбата за покупки в производствения сектор, напр. части и опаковки през ПРП. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот, генериран от продажбата на разглеждания продукт през ПРП (знаменател), защото субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така полученият марж на субсидията е 0,04 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) и възстановяване на централен данък върху продажбата за производствено оборудване
(56)
В съответствие с член 7, параграф 3 ползата е изчислена на основата на сбора на неплатените вносни мита върху внесеното оборудване и сбора на възстановените данъци върху продажбата за закупеното производствено оборудване, и двата разпределени за период, който съответства на действителната амортизация на подобно производствено оборудване в производството на разглеждания продукт. Дружеството заяви, че това трябва да е ставката на амортизация, използвана в действителност от дружеството в неговите финансови отчети; изискването, посочено в член 7, параграф 3 се интерпретира обаче като отнасящо се за ставката на амортизация, определена в законодателството, което се прилага по отношение на дружеството, в този случай - ставката, определена в Закона за дружествата, 1956 г. Към така изчисления размер, който е съотносим с ПРП, бяха добавени лихви за този период, за да се отрази стойността на ползата във времето и така да се установи пълният размер на ползата, получена по тази схема. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент от горната сума, за да се достигне до размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот от продажбата на разглеждания продукт през ПРП (знаменател), защото субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Дружеството заяви, че предвиденият износ следва да бъде включен в общия експортен оборот, но това искане бе отхвърлено поради причините, посочени в съображение 36 по-горе. Така полученият марж на субсидията е 1,26 %.
(57)
Така общият марж на субсидия по схемата за ЕОЕ възлиза на 1,3 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Нормативна уредба
(58)
Подробно описание на EPCGS се намира във ВТП 2004-09 и в глава 5 на ПНА I 2004-09.
б) Условия за участие
(59)
Схемата е отворена за всеки производител износител, за всеки търговец износител, „обвързан“ с поддържащ производител, или за всеки доставчик на услуги. Не беше установено, че Jindal се е възползвало от тази схема през ПРП.
в) Практическо приложение
(60)
При условие че поемат задължение да изнасят, дружествата получават разрешение да внасят производствено оборудване (ново, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалени или нулеви ставки за митото. За тази цел, след внасянето на заявление и заплащането на такса, Индия издава лиценз EPCGS. От април 2000 г. схемата осигурява намалено мито от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по нея. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесеното производствено оборудване трябва да се използва за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време.
г) Заключение относно EPCGS
(61)
Схемата EPCGS предоставя субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намалението на митото представлява финансово участие на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение, намалението на митото предоставя полза на износителя, тъй като спестените мита при вноса подобряват неговата ликвидност.
(62)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като подобни разрешения са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(63)
Схемата не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисление на размера на субсидията
(64)
Числителят беше определен по следния начин: размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент, на основата на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на действителната амортизация на подобно производствено оборудване в производството на фолио от РЕТ, което бе изтълкувано като ставката, определена в Закона за дружествата, 1956 г., а не тази, която действително се използва от дружеството, поради причините, посочени в съображение 56 по-горе. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(65)
Дружеството заяви, че е производственото оборудване, внасяно безмитно по схемата ECPG за използване в неговия клон Khanvel, вече не се използва и че ползата, свързана с това оборудване, не следва да се включва в числителя. Въпреки това, тъй като не съществуват доказателства, че дружеството не притежава такова оборудване, Комисията трябва да отхвърли това искане.
(66)
В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент, този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот през ПРП (знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ. Дружеството заяви, че предвиденият износ следва да бъде включен в общия експортен оборот, но това искане бе отхвърлено поради причините, посочени в съображение 36 по-горе. Субсидията, получена от Jindal, е 1,11 %.
5. Схема с освобождаване от подоходен данък (EITES)
а) Нормативна уредба
(67)
Нормативната уредба за тази схема се съдържа в Закона за подоходен данък от 1961 г., който се изменя ежегодно от Финансов закон. Последният определя всяка година основата за събирането на данъци, а също така и различни освобождавания и намаления, които могат да се използват. Например ЕОЕ могат да претендират за освобождаване от подоходен данък на основание раздел 10Б от Закона за подоходен данък от 1961 г.
б) Практическо приложение
(68)
Тъй като не беше установено, че Jindal се е възползвало от EITES, не е необходим по-нататъшен анализ относно необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
6. Схема с експортни кредити (ECS)
а) Нормативна уредба
(69)
Схемата е подробно описана в ръководен циркуляр IECD № 5/04.02.01/2002-03 (Експортен кредит в чуждестранна валута) и в ръководен циркуляр IECD № 10/04.02.01/2003-04 (Експортен кредит в рупии) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Условия за участие
(70)
В схемата могат да участват производители износители и търговци износители. Беше установено, че Jindal се е възползвало от тази схема през ПРП.
в) Практическо приложение
(71)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни максимални лихвени проценти спрямо експортните кредити в индийски рупии и в чуждестранна валута, които търговските банки могат да налагат на износителя „с цел да се предостави на износителите кредит при лихви, които са конкурентни на международно равнище“. ECS се състои от две подсхеми - Схема за експортен кредит преди експедиране („кредит за опаковане“), покриваща кредитите, предоставени на износителя за финансиране на закупуването, обработката, изработването, опаковането и/или превоза на стоки преди износа и Схема за експортен кредит след експедиране, осигуряваща кредити за оборотен капитал за финансиране на експортните вземания. РБИ също инструктира банките да предоставят известна част от тяхното общо банково кредитиране за финансиране на износа.
(72)
Вследствие на тези ръководни циркуляри на РБИ износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновени търговски кредити („парични кредити“), които се подчиняват изцяло на пазарни условия.
г) Заключение относно ECS
(73)
Първо, с намаляването на разходите за финансиране в сравнение с пазарното ниво на лихвените проценти, гореспоменатите лихвени проценти предоставят полза за тези износители по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Независимо от факта, че преференциалните кредити в рамките на ECS се отпускат от търговски банки, предоставената полза представлява финансово участие на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, iv) от основния регламент. РБИ е държавен орган и следователно попада под определението за „правителство“ в член 1, параграф 3 от основния регламент и инструктира търговските банки да предоставят преференциално финансиране на дружествата износители. Това преференциално финансиране се равнява на субсидия, която се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти зависят от осъществяването на износ, в съответствие с член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисление на размера на субсидията
(74)
Размерът на субсидията беше изчислен на основата на разликата между лихвата, платена върху експортни кредити, използвани през ПРП, и евентуално платимата лихва, ако бяха използвани процентите, прилагани спрямо обикновени търговски кредити, използвани от дружеството. Размерът на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през ПРП (знаменател), в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Jindal е извлякло ползи от ECS и е получило субсидия от 0,1 %.
7. Сертификат за снабдяване, освободено от мито (DFRC)
а) Нормативна уредба
(75)
Правната уредба на тази схема се съдържа в параграф 4.2 от ВТП 2004-09.
б) Практическо приложение
(76)
Тъй като не беше установено, че Jindal се е възползвало от DFRC през ПРП, не е необходим по-нататъшен анализ относно необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
III. Регионална схема
а) Нормативна уредба
(77)
За да насърчи разполагането на производства в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. ПМ стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се области на щата, посредством схемата с пакет от насърчителни мерки. Схемата е била изменяна многократно от въвеждането ѝ и „Схема 1993“ отговаряше на условията за прилагане от 1 октомври 1993 г. до 31 март 2001 г., докато последното изменение - „Схема 2006“ е въведена в рамките на „Промишлена, инвестиционна и инфраструктурна политика на Махаращра от 2006 г.“ през пролетта на 2006 г. и се очаква да отговаря на условията за прилагане до 31 март 2011 г. PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, сред които основните са: пряко финансиране посредством така наречената „субсидия за насърчаване на промишлеността“, освобождаване от местен данък върху продажбите и данък върху електроенергията и възстановяване на данък октроа.
(78)
Jindal продължава да се възползва от стимули по „Схема 1993“ до май 2001 г., но не и от следващите схеми. Следователно само „Схема 1993“ е оценена в контекста на настоящия случай.
б) Условия за участие
(79)
За да могат да участват, дружествата трябва да инвестират в по-слаборазвити области, като създават нови промишлени предприятия или като правят широко мащабни капиталовложения в разгръщане и разнообразяване на съществуващите промишлени предприятия. Тези области са класифицирани съгласно икономическото им развитие в различни категории (т.е. слаборазвити области, по-слаборазвити области и най-слаборазвити области). Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са областта, в която предприятието е или ще се намира, и размерът на инвестицията.
в) Практическо приложение
(80)
Освобождаване от местен данък върху продажбите на крайни стоки: стоките обикновено подлежат на централен данък върху продажбите (за междущатски продажби) или, в миналото, щатски данък върху продажбите (за продажби в рамките на даден щат), който варира в зависимост от щата/щатите, в които се извършват транзакциите. През април 2005 г. законите за продажбите в рамките на щата в Махаращра са заменени от системата за данък добавена стойност (ДДС). При схемата за освобождаване определени единици не са задължени да събират данък върху продажбата при своите транзакции. По подобен начин определени единици са освободени от задължението да плащат местния данък върху продажбите при покупката на стоки от снабдител, който също отговаря на условията за участие в схемата. Беше установено, че Jindal е извлякло полза от това освобождаване по отношение на продажби през ПРП.
(81)
Възстановяване на данък върху електроенергията: на единиците, отговарящи на условията, се възстановява данъкът върху електроенергията, консумирана с производствени цели, за период от седем години. В случая на Jindal този седемгодишен период е приключил на 31 март 2003 г. Следователно Jindal повече не е отговарял на условията за възстановяване на данъка върху електроенергията.
(82)
Възстановяване на данък октроа: октроа е данък, налаган от местните правителства в Индия, включително ПМ, на стоките, които влизат в границите на определен град. Промишлените предприятия имат право да получат обратно платения данък октроа от ПМ, ако техният обект се намира на територията на някои определени градове в границите на щата. Общата сума, която може да бъде възстановена, е ограничена до 100 % от фиксираната капиталова инвестиция. Заводът на Jindal се намира извън рамките на града и следователно е освободен per se от данък октроа, така че тази схема не е приложима в настоящия случай.
г) Заключение относно PSI 1993 на ПМ
(83)
Jindal е придобило права за освобождаване от данък върху продажбата на крайни продукти през ПРП, за които в миналото е прието, че не предоставят полза на получателя (съображение 114 от Регламент (ЕО) № 367/2006). Следователно PSI не подлежи на изравнителни мерки.
IV. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии в съответствие с основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 17,1 %. Този размер на субсидиране надвишава минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 на основния регламент.
СХЕМА
ALS
EOUS
EPCGS
ECS
ОБЩО
%
%
%
%
%
Jindal
14,68
1,30
1,11
0,1
17,1
V. Вероятност от продължаване или повтаряне на субсидирането
(85)
В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали продължаването на съществуваща мярка е недостатъчно, за да противодейства на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което причинява вреда.
(86)
Беше установено, че през ПРП Jindal e продължило да извлича полза от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. В допълнение към това процентът на субсидията, установен през това преразглеждане, е значително по-висок от установения през първоначалното разследване. Не съществуват доказателства, че схемите ще бъдат отменени или поетапно прекратени в близко бъдеще.
(87)
Тъй като беше доказано, че дружеството получава много по-голямо субсидиране от преди и е вероятно да продължи да получава субсидии в по-голям размер от определения в първоначалното разследване, се стигна да заключението, че съществуващите мерки не са достатъчни, за да противодействат на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което причинява вреда, и следователно следва да бъдат изменени, за да отразят новите разкрития.
VI. Заключение
(88)
С оглед на направените заключения относно нивото на субсидиране на Jindal и на факта, че съществуващите мерки са недостатъчни, за да противодействат на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което беше установено, изравнителното мито по отношение на Jindal следва да се измени, за да отрази установените нови нива на субсидиране.
(89)
Измененото изравнително мито следва да бъде определено на основата на новия процент на субсидиране, установен през настоящото преразглеждане, тъй като маржът на вреда в първоначалното разследване остава по-висок.
(90)
В съответствие с член 24, параграф 1 от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 384/96, не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Въпреки това, тъй като на Jindal е наложено антидъмпингово мито от 0 % по отношение на разглеждания продукт, тези разпоредби не се прилагат в настоящия случай.
(91)
Jindal, ПИ и промишлеността на Общността бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които се планира да се препоръча изменението на действащите мерки, и за възможността да направят своите коментари. ПИ не подаде никакви коментари, а коментарите на Jindal са обсъдени в съображенията, свързани с всеки конкретен коментар по-горе.
(92)
В своите коментари дружеството помоли Комисията да приеме ценови гаранции, за да компенсира подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени в настоящия случай. Комисията разгледа предложението на дружеството и счита, че не може да приеме ценови гаранции. Ценовите гаранции, основани на продуктови групи, както беше предложено от дружеството, позволяват висока степен на гъвкавост за промяна на техническите спецификации на продуктите от групата. Фолиото от РЕТ има многобройни и подлежащи на диференциране характеристики, които до голяма степен определят продажните цени. Следователно промените в тези характеристики имат значително влияние върху цените. Опитът да се подразделят групите, за да са по-хомогенни от гледна точка на физическите им характеристики би довел до умножаване на групите и би направил мониторинга невъзможен, по-специално като затрудни митническите власти при разграничаването на продуктовите типове от класификацията на продуктите по групи при вноса. По тези причини приемането на ценови гаранции се счита за непрактично по смисъла на член 13, параграф 3 от основния регламент. Jindal беше информирано и му беше дадена възможност да коментира. Въпреки това неговите коментари не промениха горното заключение.
(93)
Тъй като India Polyfilms Limited, дружество, свързано в миналото с Jindal, се обедини с Jindal на 1 април 1999 г. и не представлява повече отделна единица, то беше премахнато от списъка, изложен в член 1, параграф 2,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следното:
„2. Ставката на митото, приложимо спрямо цена при свободна доставка на границата на Общността, за внос от Индия на компаниите, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,
New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),
Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110001, India
17,1
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,
Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Всички други дружества
19,1
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2007 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 1124/2007 DO CONSELHO
de 28 de Setembro de 2007
que altera o Regulamento (CE) n.o 367/2006 que institui um direito de compensação definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2026/97 do Conselho, de 6 de Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 19.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
I. Inquérito anterior e medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2597/1999 (2), o Conselho instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) classificadas nos códigos NC ex 3920 62 19 e ex 3920 62 90 originárias da Índia («produto em causa»). O inquérito que conduziu à adopção do referido regulamento é designado a seguir como «inquérito inicial». As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem, que varia entre 3,8 % e 19,1 %, aplicável às importações provenientes de exportadores especificamente designados, bem como de uma taxa do direito residual de 19,1 % aplicável às importações do produto em causa provenientes de todas as outras empresas. O direito de compensação instituído sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) fabricadas e exportadas pela Jindal Poly Films Limited, anteriormente designada por Jindal Polyester Ltd (3), («Jindal» ou a «empresa») era de 7 %. O período do inquérito inicial decorreu entre 1 de Outubro de 1997 e 30 de Setembro de 1998.
(2)
Pelo Regulamento (CE) n.o 367/2006 (4), o Conselho, na sequência de um reexame da caducidade iniciado ao abrigo do artigo 18.o do regulamento de base, manteve o direito de compensação definitivo instituído pelo Regulamento (CE) n.o 2597/1999 sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia. O período de inquérito do reexame decorreu entre 1 de Outubro de 2003 e 30 de Setembro de 2004.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1288/2006, o Conselho, na sequência de um reexame intercalar das práticas de subvenção de um outro produtor de películas de poli(tereftalato de etileno), a Garware Polyester Limited («Garware»), alterou o direito de compensação definitivo instituído sobre a Garware pelo Regulamento (CE) n.o 367/2006.
II. Início de um reexame intercalar parcial ex officio
(4)
A Comissão teve acesso a elementos de prova prima facie que indicavam que a Jindal beneficiava de um aumento dos níveis de subvenções, relativamente ao inquérito inicial, e que as alterações a esses níveis eram de carácter duradouro.
III. Inquérito
(5)
Consequentemente, a Comissão decidiu, após consulta do Comité Consultivo, dar início a um reexame intercalar parcial ex officio, em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base, limitado ao nível de subvenção da Jindal, a fim de avaliar a necessidade de manter, suprimir ou alterar as medidas de compensação em vigor. Em 2 de Agosto de 2006, a Comissão anunciou, através de um aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (5), o início do referido reexame.
(6)
O período de inquérito do reexame («PI de reexame») decorreu entre 1 de Abril de 2005 e 31 de Março de 2006.
(7)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame intercalar parcial a empresa Jindal, o Governo da Índia («GI») e a Du Pont Tejin Films, Luxemburgo, a Mitsubishi Polyester Film, Alemanha, a Toray Plastics Europe, França e a Nuroll, Itália, que representam a grande maioria da produção comunitária de películas de poli(tereftalato de etileno) («indústria comunitária»). Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(8)
A fim de obter as informações necessárias para o inquérito, a Comissão enviou um questionário à Jindal, que colaborou respondendo-lhe. Foi efectuada uma visita de verificação às instalações da Jindal na Índia.
(9)
A Jindal, o GI e a indústria comunitária foram informados dos resultados essenciais do inquérito e tiveram oportunidade de apresentar observações. As observações enviadas pela Jindal são apresentadas mais adiante. O GI não apresentou quaisquer observações.
B. PRODUTO EM CAUSA
(10)
As películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia são o produto em causa, normalmente declarado nos códigos NC ex 3920 62 19 e ex 3920 62 90, como definido no inquérito inicial.
C. SUBVENÇÕES
I. Introdução
(11)
Com base nas informações disponíveis e na resposta ao questionário da Comissão, foram objecto de inquérito os regimes seguintes, que envolvem alegadamente a concessão de subvenções:
a) Regimes nacionais:
i)
Regime de licença prévia (Advance Licence Scheme);
ii)
Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme);
iii)
Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (Export Oriented Unit Scheme)/Regime aplicável às zonas económicas especiais (Special Economic Zones Scheme);
iv)
Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods Scheme);
v)
Regime de isenção do imposto sobre o rendimento das exportações (Export Income Tax Exemption Scheme);
vi)
Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme);
vii)
Certificado de reaprovisionamento de mercadorias que beneficiam de isenção de direitos de importação (Duty-Free Replenishment Certificate).
(12)
Os regimes i) a iv) e vii) supra baseiam-se na lei de 1992 relativa ao desenvolvimento e à regulamentação do comércio externo (Lei n.o 22 de 1992), que entrou em vigor em 7 de Agosto de 1992 («Lei do comércio externo»). A lei do comércio externo autoriza o GI a emitir notificações sobre a política de exportação e de importação. O GI publicou um plano plurianual em matéria de política de comércio externo da Índia («FTP 2004-09») relativo ao período de 1 de Setembro de 2004 a 31 de Março de 2009, que veio substituir a anterior política de exportação e importação (EXIM). Além disso, publicou também um manual de procedimentos que regem o FTP 2004-09 («HOP I 2004-09»), que é actualizado regularmente (6).
(13)
O regime de isenção do imposto sobre o rendimento das exportações especificado na alínea v) supra baseia-se na lei de 1961 relativa ao imposto sobre o rendimento anualmente alterada pela Lei das Finanças.
(14)
O regime de créditos à exportação especificado na alínea vi) supra baseia-se nas secções 21 e 35A da lei de 1949 que regula o sector bancário e que permite ao Banco Central da Índia dar aos bancos comerciais instruções em matéria de créditos à exportação.
b) Regimes regionais
(15)
Com base nas informações disponíveis e na resposta ao questionário da Comissão, a Comissão examinou igualmente o regime de incentivos (Package Scheme of Incentives -«PSI») de 1993 concedidos pelo Governo de Maharashtra («GOM»). Este regime baseia-se nas resoluções dos Ministérios da Indústria, da Energia e do Trabalho do GOM.
II. Regimes Nacionais
1. Regime de licença prévia (Advance Licence Scheme - ALS)
a) Base jurídica
(16)
Este regime está descrito pormenorizadamente nos pontos 4.1.3 a 4.1.14 do FTP 2004-09 e nos capítulos 4.1 a 4.30 do HOP I 2004-09. O regime foi substituído em Abril de 2006, isto é, após o final do PI de reexame, pelo regime de licença prévia. Contudo, parece tratar-se essencialmente de uma alteração na designação. A análise que se segue centra-se no ALS em vigor durante o PI de reexame.
b) Elegibilidade
(17)
O ALS é composto por seis sub-regimes. Esses sub-regimes diferem, entre outros aspectos, no que diz respeito aos critérios de elegibilidade. Podem beneficiar do ALS referente a exportações físicas e do ALS referente às necessidades anuais os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores «ligados» a fabricantes. Os contratantes principais que forneçam as categorias de «exportações previstas» mencionadas no ponto 8.2 do FTP 2004-09, tais como os fornecedores de uma unidade orientada para a exportação («EOU»), podem beneficiar do regime ALS referente às exportações previstas. Os fabricantes-exportadores que asseguram o abastecimento do exportador final podem beneficiar do regime ALS referente a fornecimentos intermédios. Por último, os fornecedores intermédios que abastecem os fabricantes-exportadores podem auferir dos benefícios relativos às «exportações previstas» no âmbito dos sub-regimes referentes às ordens prévias de aprovisionamento (Advance Release Orders - ARO) e às cartas de crédito documentário nacional associado a uma garantia (Back-to-back Inland Letter of Credit). Uma vez que, durante o PI de reexame, a Jindal apenas utilizou os primeiros quatro dos seis sub-regimes existentes, só estes serão descritos em seguida mais pormenorizadamente.
c) Aplicação prática
(18)
Podem ser emitidas licenças prévias nos seguintes casos:
i)
Exportações físicas: trata-se do sub-regime principal. Permite a importação, com isenção de direitos, dos inputs para fabricar um produto específico destinado à exportação. Neste contexto, por «físico», entende-se que o produto de exportação tem de sair do território indiano. Na licença, são especificadas uma importação autorizada e uma exportação obrigatória, incluindo o tipo de produto a exportar;
ii)
Necessidades anuais: esta licença não está associada a um produto específico destinado a exportação, mas a um grupo de produtos mais amplo (por exemplo, produtos químicos e produtos relacionados). Até um certo limiar estabelecido em função dos seus anteriores resultados das exportações, o titular da licença pode importar com isenção de direitos os inputs necessários para a fabricação de qualquer dos itens abrangidos por esse grupo de produtos. Pode igualmente optar por exportar qualquer produto obtido do grupo de produtos fabricados com esses inputs isentos;
iii)
Exportações previstas: este sub-regime autoriza o contratante principal a importar com isenção de direitos os inputs necessários para a fabricação de mercadorias a vender como «exportações previstas» às categorias de clientes mencionadas nas alíneas b) a f), g), i) e j) do ponto 8.2 do FTP 2004-09. De acordo com o GI, por exportações previstas, entende-se as operações no âmbito das quais as mercadorias fornecidas não saem do país. Algumas categorias de mercadorias fornecidas são consideradas exportações previstas, desde que sejam fabricadas na Índia, por exemplo, as destinadas às EOU ou a empresas instaladas numa zona económica especial;
iv)
Fornecimentos intermédios: este sub-regime aplica-se aos casos em que dois fabricantes decidem produzir o mesmo produto destinado a exportação, repartindo o processo de produção. O fabricante-exportador produz o produto intermédio e pode importar os inputs necessários com isenção de direitos, obtendo para o efeito uma licença ALS para fornecimentos intermédios, enquanto o exportador final, que termina a produção, é obrigado a exportar o produto acabado.
(19)
Atendendo ao já referido, a Jindal recorreu ao ALS durante o PI de reexame. Mais precisamente, recorreu aos quatro sub-regimes mencionados em i) a iv) supra.
(20)
Para efeitos de verificação pelas autoridades indianas, o titular da licença é legalmente obrigado a manter uma contabilidade correcta e fidedigna do consumo e da utilização das mercadorias importadas ao abrigo de licença, num formato especificado (capítulo 4.30 do HOP I 2004-09) («registo do consumo»). A verificação mostrou que a empresa não manteve o registo do consumo mencionado de uma forma correcta, isto é, não registou a ligação entre inputs e o destino final do produto obtido, como exigido no formato imposto pelo GI, apesar do facto de não apenas exportar mas, também, vender o produto obtido no mercado nacional.
(21)
No âmbito dos sub-regimes i) e iii) supra, tanto a importação autorizada como a exportação obrigatória (incluindo as exportações previstas) são fixadas pelo GI e inscritas na licença. Além disso, no momento da importação e da exportação, as operações correspondentes devem ser registadas na licença pelos funcionários competentes. O volume das importações autorizadas ao abrigo deste regime é determinado pelo GI com base nas normas-padrão sobre inputs/outputs (standard input-output norms - SION), que existem para a maior parte dos produtos, incluindo o produto em causa, e são publicadas no Volume II do HOP I 2004-09. As SION relativas a películas de poli(tereftalato de etileno) e a pastilhas de poli(tereftalato de etileno), um produto intermédio, foram revistas em baixa em Outubro de 2005.
(22)
No que diz respeito ao sub-regime iii), registou-se que as exportações previstas em cumprimento da respectiva obrigação ao abrigo do ALS constituíam essencialmente vendas intra-empresas, isto é, uma unidade de fabricação de pastilhas de poli(tereftalato de etileno) da Jindal (que não constitui uma entidade jurídica distinta) vendeu as pastilhas de poli(tereftalato de etileno) à EOU da Jindal, para produção de películas de poli(tereftalato de etileno) mais a jusante. A importação de matérias-primas ocorreu no contexto da fabricação do produto intermédio [pastilhas de poli(tereftalato de etileno)]. Ou seja, ao abrigo do regime iii), as vendas no mercado nacional são consideradas exportações.
(23)
Quanto ao sub-regime iv), os inputs adquiridos no mercado nacional pela Jindal são deduzidos da licença prévia da Jindal, sendo emitida uma licença prévia intermédia ao fornecedor nacional. O titular dessa licença prévia intermédia pode importar com isenção de direitos as mercadorias necessárias para produzir o produto que, subsequentemente, será fornecido à Jindal como matéria-prima para a produção do produto em causa.
(24)
No caso do sub-regime ii) enumerado supra (licença prévia referente a necessidades anuais), apenas é registado na licença o valor das importações autorizadas, sendo o titular da licença obrigado a manter a relação entre os inputs importados e o produto obtido [ponto 4.24A(c) do HOP I 2004-09].
(25)
Os inputs importados não são transmissíveis e devem ser utilizados para produzir o produto obtido destinado a exportação. A obrigação de exportação deve ser respeitada num prazo estabelecido, a contar da data de emissão da licença (dezoito meses com duas eventuais prorrogações, de seis meses cada, isto é, 30 meses no total).
(26)
A verificação mostrou que a taxa de consumo específica de matérias-primas essenciais da empresa, necessárias para produzir um quilograma de películas de poli(tereftalato de etileno), em graus diferentes conforme a qualidade das películas de poli(tereftalato de etileno), e indicadas no registo do consumo, foi inferior ao previsto na SION correspondente. Foi, claramente, o que aconteceu em relação à antiga SION relativa a películas de poli(tereftalato de etileno) e pastilhas de poli(tereftalato de etileno), e, em menor grau, à SION revista, que entrou em vigor em Setembro de 2005, isto é, durante o PI de reexame. Por outras palavras, a Jindal foi autorizada a importar com isenção de direitos, ao abrigo das SION, uma quantidade de matérias-primas superior à efectivamente necessária ao seu processo de fabricação. Assim, o registo do consumo transformou-se, em conformidade com o FTP 2004-09, no principal elemento de verificação. No entanto, esse registo não foi mantido de forma correcta e nunca foi inspeccionado pelo GI. A empresa alegou que o GI ajustaria as vantagens excessivas quando as licenças tivessem caducado, ou seja, trinta meses após a emissão da licença, dado que a prática habitual é utilizar as duas prorrogações possíveis, com a duração de seis meses cada. Contudo, esta alegação não pôde ser verificada, uma vez que nenhuma das licenças utilizadas pela Jindal chegou ainda ao seu termo.
(27)
As alterações na gestão do FTP 2004-09, efectivas a partir do Outono de 2005 (envio obrigatório do registo do consumo às autoridades indianas, no quadro do procedimento de reembolso), ainda não foram aplicadas no caso da Jindal. Assim, a aplicação de facto desta disposição não pôde ser verificada, nesta fase.
d) Conclusão
(28)
A isenção dos direitos de importação constitui uma subvenção na acepção da subalínea ii) da alínea a) do n.o 1 e do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, uma vez que o facto de não se proceder à cobrança de direitos de importação, normalmente exigíveis, é uma contribuição financeira do GI que concedeu uma vantagem à Jindal ao aumentar a sua liquidez.
(29)
Além disso, os quatro sub-regimes utilizados pela Jindal [isto é, os mencionados supra em i) a iv)] estão juridicamente subordinados aos resultados das exportações, pelo que se considera que têm carácter específico e são passíveis de medidas de compensação em conformidade com a alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. Se não assumirem o compromisso de exportar, as empresas não poderão auferir as vantagens decorrentes dos referidos regimes. Este é, evidentemente, o caso dos regimes i), ii) e iv) mas, no caso presente, até o ALS referente a exportações previstas cumpre esse critério, já que o fornecimento a uma EOU tem por objectivo, em última instância, exportações reais.
(30)
Os sub-regimes utilizados no presente processo não podem ser considerados como regimes de devolução de direitos ou como regimes de devolução relativos a inputs de substituição autorizados na acepção da subalínea ii) da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. Não estão em conformidade com as regras rigorosas previstas na alínea i) do anexo I, no anexo II (definição e regras aplicáveis aos regimes de devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos regimes de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O GI não aplicou eficazmente o seu sistema ou procedimento de verificação, a fim de confirmar quais os inputs consumidos, e em que quantidades, na produção do produto exportado (ponto 4 da secção II do anexo II do regulamento de base e, no caso dos regimes de devolução relativos a inputs de substituição, ponto 2 da secção II do anexo III do regulamento de base). As SION aplicáveis ao produto em causa não eram suficientemente precisas. As SION não podem, por si só, ser consideradas como um sistema de verificação do consumo real, uma vez que estas normas-padrão excessivamente generosas não permitem que o GI verifique com precisão suficiente a quantidade de inputs consumidos na produção destinada a exportação. Além disso, o GI não procedeu a um controlo efectivo baseado no registo do consumo.
(31)
A empresa, nas suas observações após a divulgação dos factos, afirmou novamente que mantinha um registo do consumo correcto e que, consequentemente, estaria a funcionar um sistema de verificação correcto, em conformidade com o anexo II do regulamento de base. Além disso, alegou ainda que o ALS funciona como regime de substituição, pelo que os inputs com isenção de direitos podem ser utilizados para produzir produtos vendidos no mercado nacional, desde que os inputs com isenção de direitos sejam, quer directamente quer através de substituição, consumidos na produção de mercadorias subsequentemente exportadas num prazo razoável. Contudo, a empresa, embora mantendo um registo do consumo de matérias-primas necessárias para a produção de uma quantidade do produto em causa, não manteve um sistema que permitisse verificar quais os inputs consumidos, e em que quantidades, na produção do produto exportado, como estipulado pelo FTP 2004-09 (apêndice 23) e em conformidade com o ponto 4 da secção II do anexo II do regulamento de base. Acresce que não mantém um sistema que permita verificar que a quantidade de input em relação ao qual é solicitada uma devolução não excede a quantidade do produto similar exportado, em conformidade com o ponto 2 da secção II do anexo III. No caso presente, mantém-se, após uma análise cuidadosa, que não existe uma ligação entre o input com isenção de direitos consumido e o produto exportado, e que, por conseguinte, não está a funcionar um sistema de verificação correcto.
(32)
Por conseguinte, os regimes referidos são passíveis de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(33)
O montante da subvenção foi calculado da seguinte forma: o numerador é a soma do montante dos direitos de importação não cobrados (direito aduaneiro de base e direito aduaneiro adicional especial) sobre as matérias importadas ao abrigo dos sub-regimes i) a iii) respectivamente aplicáveis para importação através do fabricante intermédio; no caso do sub-regime iv), o numerador é a soma dos direitos de importação não cobrados sobre inputs utilizados na produção do produto em causa durante o PI de reexame.
(34)
A empresa alegou, nas suas observações após a divulgação dos factos, que os direitos aduaneiros sobre as matérias-primas necessárias para a produção de películas de poli(tereftalato de etileno) diminuíram de 15 % para 7,5 % desde Março de 2006, isto é, após o final do PI, e solicitou à Comissão que tomasse em conta esta alteração no cálculo da taxa de subvenção relativa ao ALS. No entanto, apesar de terem havido ocasiões em que os acontecimentos ocorridos após o PI foram tidos em conta, tal verificou-se apenas em circunstâncias extraordinárias, o que não acontece no caso em apreço. Por conseguinte, em conformidade com o artigo 5.o e o n.o 1 do artigo 11.o do regulamento de base, este pedido tem de ser recusado.
(35)
A empresa alegou ainda, nas suas observações após a divulgação dos factos, que o benefício ao abrigo do sub-regime iv) era, na realidade, a diferença de preço entre as aquisições de inputs efectuadas no mercado nacional e as aquisições de inputs após a invalidação do ALS, tendo apresentado alguns cálculos em apoio sem, contudo, fornecer elementos de prova. No entanto, o benefício é calculado com base no direito não cobrado na licença, uma vez que o preço de venda/aquisição das matérias constitui uma decisão meramente comercial que não altera o montante de direito não pago. Em qualquer dos casos, esta alegação foi apresentada, pela primeira vez, após a divulgação dos factos e, uma vez que a Comissão não teve oportunidade de a verificar, foi rejeitada.
(36)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base, sempre que foram apresentados pedidos devidamente justificados nesse sentido, foram deduzidas dos montantes das subvenções as despesas necessárias para a sua obtenção. Considera-se como numerador o montante total dos direitos de importação não cobrados e não as remissão/isenção excessivas, como solicitado pela empresa, porque o ALS não preenche as condições estabelecidas no anexo II do regulamento de base. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, o denominador utilizado é o volume de negócios relativo às exportações durante o PI de reexame. A empresa alegou que as exportações previstas deviam ser incluídas no montante total do volume de negócios relativo às exportações da empresa durante o PI de reexame. Contudo, uma vez que essas transacções não são, na realidade, exportações, mas vendas no mercado nacional, não podem ser correctamente classificadas como exportações, pelo que não foram incluídas no montante total do volume de negócios relativo às exportações.
(37)
A taxa de subvenção estabelecida relativamente ao ALS eleva-se a 14,68 %.
2. Regime de créditos sobre os direitos de importação ( Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS )
a) Base jurídica
(38)
O ponto 4.3 do FTP 2004-09 contém uma descrição do DEPBS.
b) Elegibilidade
(39)
Não se apurou que a Jindal tenha recorrido ao regime DEPBS durante o PI de reexame, pelo que não é necessário analisar a compensação deste regime.
3. Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação ( Export Oriented Units Scheme - EOUS)/Regime aplicável às zonas económicas especiais ( Special Economic Zones Scheme - SEZS)
a) Base jurídica
(40)
Os pormenores relativos a estes regimes estão incluídos no capítulo 6 do FTP 2004-09, no HOP I 2004-09 (EOUS), na lei de 2005 relativa às SEZ e nas regras enquadradas no respectivo âmbito (SEZS).
b) Elegibilidade
(41)
Com excepção das sociedades que asseguram exclusivamente a comercialização, podem ser criadas ao abrigo do EOUS ou do SEZS todas as empresas que se comprometam a exportar uma certa quantidade da respectiva produção de mercadorias ou prestação de serviços. Apurou-se que a Jindal tinha beneficiado do EOUS, mas não do SEZS, durante o PI de reexame. Consequentemente, a análise centra-se apenas no EOUS.
c) Aplicação prática
(42)
Pode estabelecer-se uma EOU em qualquer local do território indiano. Trata-se de um regime complementar ao SEZS.
(43)
Os pedidos de estatuto EOU devem incluir informações pormenorizadas sobre, nomeadamente, as quantidades de produção planeadas, o valor das exportações previsto, as necessidades em termos de importação e as necessidades a nível nacional relativamente a um período de cinco anos. Caso as autoridades aceitem o pedido da empresa, esta será informada sobre as modalidades e condições decorrentes da aceitação. O reconhecimento como empresa ao abrigo do EOUS é válido por um período de cinco anos, passível de renovação.
(44)
A obrigação fundamental de uma EOU, tal como enunciada no FTP 2004-09, consiste em obter receitas líquidas em divisas estrangeiras, ou seja, durante um período de referência (cinco anos), o valor total das exportações deve ser mais elevado do que o valor total das mercadorias importadas.
(45)
Uma EOU pode beneficiar das seguintes vantagens:
i)
isenção dos direitos de importação sobre todos os tipos de mercadorias (designadamente, bens de equipamento, matérias-primas e consumíveis) necessárias para a fabricação, produção ou transformação ou utilizadas em tais processos;
ii)
isenção de impostos especiais de consumo sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional;
iii)
reembolso do imposto nacional sobre as vendas pago sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional;
iv)
possibilidade de venda de até 50 % do valor FOB das exportações no mercado nacional, a designada área pautal interna (domestic tariff área - DTA), mediante o pagamento de direitos concessionais;
v)
isenção do imposto sobre os rendimentos normalmente exigível relativo aos lucros auferidos nas vendas de exportação em conformidade com a secção 10B da lei relativa ao imposto sobre os rendimentos, por um período de 10 anos após o início de actividade, mas apenas até 2010;
vi)
possibilidade de uma participação de capital estrangeiro de 100 %.
(46)
Em conformidade com o disposto na secção 65 da lei aduaneira, as unidades que operem ao abrigo dos referidos regimes estão sob vigilância aduaneira. As EOU são obrigadas a manter uma contabilidade correcta, num formato específico, de todas as importações, do consumo e da utilização de todas as matérias importadas, bem como das exportações realizadas. É exigida a transmissão periódica desses registos às autoridades competentes («relatórios intercalares trimestrais e anuais»). No entanto, ao abrigo do ponto 6.11.2 do FTP 2004-09, em nenhum momento será exigido a uma EOU que estabeleça uma correspondência entre cada remessa de importação e as suas exportações, as transferências para outras unidades, as vendas na DTA e as existências.
(47)
As vendas no mercado nacional são expedidas e registadas na base de auto-certificação. O processo de expedição das remessas de exportação de uma EOU é fiscalizado por um funcionário aduaneiro/fiscal, que está afecto de forma permanente a essa EOU.
(48)
A Jindal utilizou a EOU para importar com isenção de direitos bens de equipamento e obter um reembolso do imposto nacional sobre as vendas pago sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional. Não recorreu à isenção dos direitos de importação sobre as matérias-primas, visto que a EOU utiliza pastilhas de poli(tereftalato de etileno) como matérias-primas para a produção de películas de poli(tereftalato de etileno). Estas pastilhas de poli(tereftalato de etileno) são produzidas noutra unidade da empresa a partir de matérias-primas adquiridas ao abrigo do ALS.
d) Conclusões sobre o regime das EOU
(49)
A isenção de dois tipos de direitos de importação («direito aduaneiro de base» e «direito aduaneiro adicional especial») concedida às EOU, bem como o reembolso do imposto nacional sobre as vendas é uma contribuição financeira do GI, na acepção da subalínea ii) da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. O Governo renuncia a receitas que seriam normalmente exigíveis se esse regime não existisse, desse modo concedendo às EOU uma vantagem, na acepção do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, ao aumentar a sua liquidez.
(50)
Deste modo, a isenção do direito aduaneiro de base, do direito aduaneiro especial adicional e o reembolso do imposto sobre as vendas constituem subvenções na acepção do artigo 2.o do regulamento de base. Considera-se que, pelo facto de estarem juridicamente subordinadas aos resultados das exportações, têm carácter específico e são passíveis de medidas de compensação em conformidade com a alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. O objectivo de exportação de uma EOU, enunciado no ponto 6.1 do FTP 2004-09, constitui uma condição necessária para obter os incentivos.
(51)
Além disso, foi confirmado que o GI não possuiu nenhum sistema ou procedimento de verificação eficaz para confirmar quais os inputs adquiridos com isenção de direitos e/ou imposto sobre as vendas consumidos, e em que quantidades, na produção do produto exportado (ponto 4 da secção II do anexo II do regulamento de base e, no caso dos regimes de devolução relativos a inputs de substituição, ponto 2 da secção II do anexo III do regulamento de base). Em qualquer dos casos, a isenção dos direitos sobre os bens de equipamento não é um regime de devolução de direitos autorizado, uma vez que esses bens de equipamento não são consumidos no processo de produção.
(52)
O GI também não procedeu a nenhum exame adicional com base nos inputs efectivamente utilizados, apesar de esse ser o procedimento normal na ausência de um sistema de verificação eficaz (ponto 5 da secção II do anexo II e ponto 3 da secção II do anexo III do regulamento de base), nem provou a inexistência de remissão excessiva.
e) Cálculo do montante da subvenção
(53)
Deste modo, a vantagem passível de medidas de compensação é a isenção da totalidade dos direitos (direito aduaneiro de base e direito aduaneiro adicional especial) normalmente exigíveis aquando da importação, bem como o reembolso do imposto sobre as vendas durante o PI de reexame.
i) Reembolso do imposto nacional sobre as vendas pago sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional
(54)
O numerador foi determinado da seguinte forma: o montante da subvenção foi calculado com base no imposto sobre as vendas reembolsado relativamente às aquisições efectuadas para o sector da produção, por exemplo partes e materiais de embalagem, durante o PI de reexame. As despesas necessárias para a obtenção da subvenção foram deduzidas em conformidade com a alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base.
(55)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações gerado pela totalidade das vendas de exportação do produto em causa no decurso do PI de reexame (denominador), dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A margem de subvenção assim obtida ascendeu a 0,04 %.
ii) Isenção dos direitos de importação (direito aduaneiro de base e direito aduaneiro adicional especial) e reembolso do imposto nacional sobre as vendas pago sobre os bens de equipamento
(56)
Em conformidade com o n.o 3 do artigo 7.o do regulamento de base, a vantagem foi calculada com base no montante dos direitos aduaneiros não pagos relativamente aos bens de equipamento importados e no montante do imposto sobre as vendas reembolsado relativamente à aquisição de bens de equipamento, ambos repartidos por um período correspondente ao tempo normal de amortização desses bens de equipamento na indústria do produto em causa. A empresa alegou que tal deveria ter correspondido à taxa de amortização efectivamente utilizada pela empresa nos seus mapas financeiros; contudo, o requisito previsto no n.o 3 do artigo 7.o é interpretado como referindo-se à taxa de amortização especificada na legislação aplicável à empresa, neste caso a taxa especificada na lei, de 1956, sobre as empresas. O montante assim calculado que é imputável ao PI de reexame foi ajustado, adicionando-se os juros correspondentes a esse período, com vista a reflectir o valor da vantagem concedida ao longo do período e, deste modo, estabelecer o montante total da vantagem auferida pelo beneficiário no âmbito do regime. Em conformidade com a alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base, para determinar o montante da subvenção a utilizar como numerador foram deduzidas deste valor as despesas necessárias para obter a subvenção. Em conformidade com os n.os 2 e 3 do artigo 7.o do regulamento de base, o referido montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios das exportações relativo às vendas do produto em causa durante o PI de reexame, considerado o denominador adequado, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A empresa alegou que as exportações previstas deviam ser incluídas no montante total do volume de negócios relativo às exportações da empresa mas essa alegação foi rejeitada pelas razões mencionadas no considerando 36 supra. A margem de subvenção assim obtida ascendeu a 1,26 %.
(57)
Por conseguinte, a margem total da subvenção auferida pela Jindal ao abrigo do regime relativo às EOU ascende a 1,3 %.
4. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações ( Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS )
a) Base jurídica
(58)
O EPCGS está descrito pormenorizadamente no capítulo 5 do FTP 2004-09 e no capítulo 5 do HOP I 2004-09.
b) Elegibilidade
(59)
São elegíveis para este regime os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores «ligados» a fabricantes ou prestadores de serviços. Apurou-se que a Jindal tinha beneficiado deste regime durante o PI de reexame.
c) Aplicação prática
(60)
A empresa, que assume a obrigação de exportar, é autorizada a importar bens de equipamento (bens de equipamento novos e - desde Abril de 2003 - também em segunda mão, até 10 anos de idade) a uma taxa de direito reduzida. Para o efeito, a pedido e mediante pagamento de uma taxa, o GI emite uma licença EPCG. Desde Abril de 2000, este regime prevê a aplicação de uma taxa reduzida dos direitos de importação de 5 % relativamente a todos os bens de equipamento importados no âmbito do regime. Para que a obrigação de exportação seja cumprida, os bens de equipamento importados têm de ser utilizados para produzir, num dado período, quantidades determinadas de mercadorias a exportar.
d) Conclusão sobre o EPCGS
(61)
No âmbito do EPCGS são concedidas subvenções na acepção da subalínea ii) da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o e do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, uma vez que o GI renuncia a receitas normalmente devidas. Além disso, a redução dos direitos concede uma vantagem ao exportador, na medida em que o facto de não pagar direitos aquando da importação aumenta a sua liquidez.
(62)
Acresce que o EPCGS está subordinado juridicamente aos resultados das exportações, já que essas licenças não podem ser obtidas sem que seja assumido o compromisso de exportar. Por conseguinte, considera-se que tem um carácter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com a alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base.
(63)
Este regime não pode ser considerado como um regime de devolução ou como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados na acepção da subalínea ii) da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. Os bens de equipamento não estão incluídos no âmbito destes regimes autorizados, tal como previsto na alínea i) do anexo I do regulamento de base, dado que não são consumidos na produção dos produtos exportados.
e) Cálculo do montante da subvenção
(64)
O numerador foi determinado da seguinte forma: em conformidade com o n.o 3 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante da subvenção foi calculado com base no direito aduaneiro não cobrado sobre as importações de bens de equipamento, repartido por um período que reflecte o período de amortização normal desse tipo de bens de equipamento na indústria das películas de poli(tereftalato de etileno), que, pelas razões mencionadas no considerando 56 supra, se considerou ser a taxa especificada na lei de 1956 sobre as empresas e não a efectivamente utilizada pela empresa. A este montante foram adicionados juros, com vista a repercutir o valor total da vantagem auferida ao longo do período. Em conformidade com alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base, foram deduzidas as despesas necessárias para obter a subvenção.
(65)
A empresa alegou que os bens de equipamento importados com isenção de direitos ao abrigo do regime ECPG deixaram de ser utilizados e que a vantagem relativa a esses bens não deveria ser incluída no numerador. Contudo, uma vez que não existem elementos de prova de que a empresa já não possui esses bens ou de que não os utilizará novamente, a Comissão tem de rejeitar esta alegação.
(66)
Em conformidade com os n.os 2 e 3 do artigo 7.o do regulamento de base, o referido montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações do produto em causa gerado durante o PI de reexame (denominador), dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações. A empresa alegou que as exportações previstas deviam ser incluídas no montante total do volume de negócios relativo às exportações da empresa mas essa alegação foi rejeitada pelas razões mencionadas no considerando 36 supra. A subvenção obtida pela Jindal é de 1,11 %.
5. Regime de isenção do imposto sobre o rendimento das exportações ( Export Income Tax Exemption Scheme - EITES )
a) Base jurídica
(67)
A base jurídica deste regime consta da lei, de 1961, relativa ao imposto sobre o rendimento anualmente alterada pela Lei das Finanças. Esta última estabelece anualmente a base para a cobrança de impostos, bem como as diversas isenções e deduções que podem ser requeridas. As unidades orientadas para a exportação, por exemplo, podem requerer isenções do imposto sobre o rendimento ao abrigo da secção 10B da lei, de 1961, relativa ao imposto sobre o rendimento.
b) Aplicação prática
(68)
Não se apurou que a Jindal tenha tirado partido de qualquer vantagem ao abrigo do EITES, pelo que não é necessário analisar a respectiva compensação.
6. Regime de créditos à exportação ( Export Credit Scheme - ECS )
a) Base jurídica
(69)
O regime é descrito pormenorizadamente na circular de base IECD n.o 5/04.02.01/2002-03 (créditos à exportação em divisas estrangeiras) e na circular de base IECD n.o 10/04.02.01/2003-04 (crédito à exportação em rupias) do Banco Central da Índia, dirigidas a todos os bancos comerciais da Índia.
b) Elegibilidade
(70)
Podem beneficiar deste regime os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores. Apurou-se que a Jindal tinha beneficiado deste regime durante o PI de reexame.
c) Aplicação prática
(71)
No âmbito deste regime, o Banco Central da Índia fixa valores máximos imperativos para as taxas de juro aplicáveis aos créditos à exportação, em rupias e em divisas, que os bancos comerciais estão autorizados a cobrar para que os exportadores possam aceder ao crédito a taxas competitivas a nível internacional. Este regime é composto por dois sub-regimes, o regime de crédito à exportação antes da expedição (packing credit), que cobre os créditos concedidos a um exportador para financiar a aquisição, a transformação, a fabricação, o acondicionamento e/ou a expedição de mercadorias antes da exportação; e o regime de crédito à exportação pós-expedição, no âmbito do qual são concedidos empréstimos para reforço dos fundos de maneio, a fim de financiar créditos sobre exportações. O Banco Central da Índia dá também instruções aos bancos no sentido de consagrarem um determinado montante do seu crédito bancário líquido ao financiamento das exportações.
(72)
Por força das referidas circulares de base do Banco Central da Índia, os exportadores podem obter créditos à exportação a taxas de juro preferenciais, em comparação com as taxas de juro dos créditos comerciais normais (créditos de tesouraria), que são fixadas com base nas condições do mercado.
d) Conclusão sobre o ECS
(73)
Em primeiro lugar, ao reduzir os custos financeiros relativamente às taxas de juro vigentes no mercado, as taxas de juro preferenciais referidas supra concedem a estes exportadores uma vantagem, na acepção do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. Apesar de as taxas de crédito preferenciais no âmbito do ECS serem concedidas por bancos comerciais, esta vantagem constitui uma contribuição financeira dos poderes públicos na acepção da alínea iv) do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. O Banco Central da Índia é uma entidade pública, sendo por conseguinte abrangido pela definição de «poderes públicos» prevista no n.o 3 do artigo 1.o do regulamento de base, e formula orientações destinadas aos bancos comerciais no sentido de concederem empréstimos preferenciais às empresas exportadoras. A concessão destes empréstimos preferenciais é equivalente a uma subvenção, que se considera ter um carácter específico e ser passível de medidas de compensação, uma vez que as taxas de juro preferenciais estão subordinadas aos resultados das exportações nos termos da alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base.
e) Cálculo do montante da subvenção
(74)
O montante da subvenção foi calculado com base na diferença entre as taxas de juro aplicadas aos créditos à exportação no decurso do PI de reexame e o montante que deveria ser pago, se tivessem sido cobradas as taxas de juro em vigor no mercado para os empréstimos comerciais normais contraídos pela empresa. O montante da subvenção (numerador) foi repartido pelo volume de negócios total relativo às exportações durante o período de inquérito de reexame (denominador), em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A Jindal tirou partido das vantagens ao abrigo do ECS e obteve uma subvenção de 0,1 %.
7. Certificado de reaprovisionamento de mercadorias que beneficiam de isenção de direitos de importação ( Duty-Free Replenishment Certificate - DFRC )
a) Base jurídica
(75)
A base jurídica deste regime consta do ponto 4.2 do FTP 2004-09.
b) Aplicação prática
(76)
Não se apurou que a Jindal tenha tirado partido de quaisquer vantagens ao abrigo do DFRC durante o PI de reexame, pelo que não é necessário aprofundar a análise da respectiva compensação.
III. Regime regional
a) Base jurídica
(77)
Para incentivar o estabelecimento das indústrias em zonas menos desenvolvidas do Estado, o GOM concede, desde 1964, incentivos para a criação/expansão de unidades nas regiões em desenvolvimento desse Estado, no âmbito de um regime normalmente designado por «Regime de Incentivos». O regime foi alterado diversas vezes desde a sua introdução e o «regime de 1993» foi elegível para aplicação de 1 de Outubro de 1993 a 31 de Março de 2001. A última alteração, o PSI 2006, foi introduzida na Primavera de 2006 à margem da política industrial, de investimento e das infra-estruturas de Maharashtra de 2006, prevendo-se que seja elegível para aplicação até 31 de Março de 2011. O PSI do GOM é constituído por diversos sub-regimes, sendo os principais as subvenções directas através da chamada subvenção de promoção industrial, a isenção do imposto local sobre as vendas e a isenção da taxa sobre a electricidade, e o reembolso do imposto de octroi.
(78)
A Jindal continua a beneficiar de incentivos ao abrigo do PSI 1993 até Maio de 2011 e não ao abrigo de regimes subsequentes. Consequentemente, no contexto do presente caso, apenas se avaliou o PSI 1993.
b) Elegibilidade
(79)
Para serem elegíveis, as empresas devem investir nas áreas menos desenvolvidas, quer mediante a criação de novas instalações industriais, quer através de importantes investimentos na expansão ou diversificação de instalações industriais já existentes. Estas áreas estão classificadas em função do respectivo desenvolvimento económico em diversas categorias (por exemplo, áreas pouco desenvolvidas, áreas menos desenvolvidas e áreas muito pouco desenvolvidas). O principal critério para determinar o montante dos incentivos é a área em que está ou ficará localizada a empresa, bem como a dimensão dos investimentos previstos.
c) Aplicação prática
(80)
Remissão do imposto local sobre as vendas de mercadorias acabadas: as mercadorias estão normalmente sujeitas ao imposto nacional sobre as vendas (no caso de vendas entre Estados) ou, no passado, ao imposto estatal sobre as vendas (no caso das vendas dentro do mesmo Estado) a níveis que variam em função do(s) Estado(s) em que são efectuadas as transacções. Desde Abril de 2005, a legislação em matéria de imposto sobre as vendas, no caso das vendas dentro do mesmo Estado, em Maharashtra, foi substituída por um sistema de imposto sobre o valor acrescentado («IVA»). Ao abrigo deste regime de isenção, as unidades designadas não são obrigadas a cobrar qualquer imposto sobre as vendas no que diz respeito às suas transacções de venda. Da mesma forma, as unidades designadas estão isentas do pagamento do imposto local sobre as vendas quando adquirem mercadorias a um fornecedor elegível para o regime. Apurou-se que a Jindal tinha beneficiado desta isenção relativamente às transacções de venda durante o PI de reexame.
(81)
Reembolso da taxa sobre a electricidade: as unidades elegíveis podem beneficiar do reembolso da taxa sobre a electricidade relativamente à electricidade consumida para efeitos de produção durante um período de sete anos a partir da data de produção comercial. No caso da Jindal, este período de sete anos caducou em 31 de Março de 2003. Consequentemente, a Jindal já não era elegível para beneficiar do reembolso da taxa sobre a electricidade.
(82)
Reembolso do imposto de octroi: este imposto é cobrado pelos governos de vários Estados indianos, incluindo o GOM, sobre mercadorias que entram nos limites territoriais de uma cidade. As empresas industriais podem obter um reembolso do imposto de octroi por parte do GOM se as suas instalações estiverem situadas em determinadas cidades especificadas no território do Estado. O montante total que pode ser objecto de reembolso está limitado a 100 % do investimento em capital fixo. Estando as instalações da Jindal localizadas fora dos limites da cidade, a empresa está, per se, isenta do imposto de octroi, pelo que este sub-regime não é aplicável no presente caso.
d) Conclusão sobre o PSI 1993 do GOM
(83)
A Jindal apenas acumulou direitos de remissão do imposto sobre as vendas, no que se refere às vendas de mercadorias acabadas que foram efectuadas durante o PI de reexame, o que, no passado, se considerou não conceder uma vantagem ao beneficiário [considerando 114 do Regulamento (CE) n.o 367/2006]. Consequentemente, o PSI não é passível de medidas de compensação no presente caso.
IV. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(84)
O montante das subvenções passíveis de medidas de compensação determinado em conformidade com o regulamento de base, expresso ad valorem, para o produtor-exportador objecto de inquérito é de 17,1 %. Este montante da subvenção supera o limiar de minimis referido no n.o 5 do artigo 14.o do regulamento de base.
REGIME
ALS
EOUS
EPCGS
ECS
Total
%
%
%
%
%
Jindal
14,68
1,30
1,11
0,1
17,1
V. Carácter duradouro da alteração das circunstâncias relacionadas com a subvenção
(85)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 19.o do regulamento de base, procurou-se determinar se a continuação das medidas em vigor era insuficiente para neutralizar a subvenção passível de medidas de compensação que causa o prejuízo.
(86)
Foi estabelecido que, durante o PI de reexame, a Jindal continuou a beneficiar de subvenções passíveis de medidas de compensação concedidas pelas autoridades indianas. Além disso, a taxa de subvenção apurada no decurso do presente reexame é consideravelmente mais elevada do que a determinada durante o inquérito inicial. Não existem elementos de prova disponíveis que indiquem que os regimes irão deixar de vigorar ou ser progressivamente eliminados no futuro próximo.
(87)
Uma vez que se demonstrou que a empresa beneficia de níveis de subvenção muito mais elevados do que no passado e sendo provável que continue a receber subvenções de montante mais elevado do que o determinado no inquérito inicial, conclui-se que a continuação da medida em vigor não é suficiente para neutralizar a subvenção passível de medidas de compensação que causa o prejuízo, pelo que o nível das medidas deve ser alterado, a fim de repercutir as novas conclusões.
VI. Conclusão
(88)
Atendendo às conclusões tiradas em relação ao nível de subvenção da Jindal e à insuficiência das medidas existentes para neutralizar as subvenções apuradas passíveis de medidas de compensação, o direito de compensação, relativamente à Jindal, deve ser alterado, a fim de repercutir os novos níveis de subvenção apurados.
(89)
O direito de compensação alterado deverá ser estabelecido em função da nova taxa de subvenção apurada durante o presente reexame, uma vez que a margem de prejuízo calculada no inquérito inicial continua a ser mais elevada.
(90)
Nos termos do n.o 1 do artigo 24.o do regulamento de base e do n.o 1 do artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 384/96, nenhum produto pode ser simultaneamente sujeito a direitos anti-dumping e a direitos de compensação que visem corrigir uma mesma situação resultante de dumping ou da concessão de subvenções à exportação. Contudo, dado que a Jindal está sujeita a um direito anti-dumping de 0 % no que diz respeito ao produto em causa, essas disposições não são aplicáveis no presente caso.
(91)
A Jindal, o GI e a indústria comunitária foram informados dos factos e das considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a alteração das medidas em vigor, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentar observações. O GI não apresentou observações e as observações da Jindal foram debatidas nos considerandos pertinentes para cada uma das observações específicas supra.
(92)
A empresa, nas suas observações após a divulgação dos factos, solicitou à Comissão que aceitasse um compromisso de preços, a fim de compensar as subvenções passíveis de medidas de compensação determinadas. A Comissão examinou a proposta da empresa e considera que não é possível aceitar um compromisso de preços. Os compromissos de preços baseados em grupos de produtos, como sugerido pela empresa, permitem um elevado grau de flexibilidade para alterar as características técnicas dos produtos incluídos no grupo. As películas de poli(tereftalato de etileno) abarcam numerosos aspectos distintivos e em evolução, que determinam em larga medida o preço de venda. Assim, as alterações a esses aspectos incidem fortemente sobre os preços. Uma tentativa de subdividir os grupos, a fim de os tornar mais homogéneos em termos de características físicas, teria como consequência uma multiplicação dos grupos que impossibilitaria o controlo e dificultaria, em particular, a distinção pelas autoridades aduaneiras dos diferentes tipos de produto e a respectiva classificação por grupos aquando da importação. Por estas razões, considera-se impraticável aceitar o compromisso, na acepção do n.o 3 do artigo 13.o do regulamento de base. A Jindal foi informada, tendo-lhe sido dada a oportunidade de apresentar observações. Contudo, as suas observações não alteraram a conclusão supra.
(93)
Uma vez que a India Polyfilms Limited, uma empresa anteriormente coligada com a Jindal, se fundiu com a Jindal em 1 de Abril de 1999 e já não constitui uma entidade separada, foi retirada da lista constante do n.o 2 do artigo 1.o,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 367/2006 do Conselho passa a ter a seguinte redacção:
«2. A taxa do direito aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, relativamente aos produtos importados fabricados na Índia pelas empresas a seguir enumeradas, é a seguinte:
Empresa
Direito definitivo (%)
Código adicional Taric
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,
New Delhi 110 003, Índia
12,0
A026
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Índia
12,5
A027
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),
Mumbai 400 057, Índia
14,9
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Índia
17,1
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039, Índia
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,
Uttar Pradesh, Índia
19,1
A032
Todas as restantes empresas
19,1
A999».
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 28 de Setembro de 2007.