РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно Държавна помощ C 17/05 (ex N 194/05 и PL 34/04), приведена в действие от Полша в полза на Stocznia Gdynia
(нотифицирано под номер C(2008) 6771)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/47/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите, предвидени в точка 3 от Приложение IV към Договора за присъединяване, регламентиращи процедурата за временен механизъм, на 29 април 2004 г. Полша уведоми за мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Gdynia S.A. (наричано по-долу „корабостроителница Gdynia“). Делото е заведено под номер PL 34/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията изиска от Полша да предостави определени липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. С писма от 30 юли 2004 г., 8 октомври 2004 г., 23 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, на което Полша отговори с писма, съответно от 3 септември 2004 г., заведено като получено на 7 септември 2004 г., от 10 ноември 2004 г., заведено като получено на 15 ноември 2004 г., от 17 февруари 2005 г., заведено като получено на 21 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същата дата, Полша приема, че Комисията ще разглежда PL 34/2004 от дата 29 април 2004 г. като уведомление съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, за които е установено, че представляват нова помощ. Делото е заведено под нов номер: N 194/2005.
(3)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решение да открие официална процедура по разследване, което беше публикувано в Официален вестник (2), и покани Полша и заинтересованите страни да представят мнения.
(4)
След като беше разрешено удължаване на срока за предоставяне на мнения (писмо от 9 август 2005 г.), Полша предостави мненията си с писмо от 2 септември 2005 г., заведено като получено на 5 септември 2005 г. В отговора си Полша предостави на Комисията плана за преструктуриране, целящ модернизиране на корабостроителница Gdynia от дата 4 март 2004 г. (наричан по-долу „План за преструктуриране 2004“).
(5)
Полша предостави допълнителни мнения с писмо от 3 ноември 2005 г., заведено като получено на 7 ноември 2005 г.
(6)
Корабостроителница Gdynia предостави мнения с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 14 октомври 2005 г. Мнения бяха предоставени също и от „Ray Car Carriers“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.), от кабинета на постоянния представител на Дания в Европейския съюз (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.), от Датската корабостроителна асоциация „Danish Maritime“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на същата дата), от профсъюз „Солидарност“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.) и от Полската корабостроителна асоциация (с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.).
(7)
Комисията препрати тези мнения на Полша с писма от 26 октомври 2005 г. и 12 декември 2005 г. (3). Полша отговори на мненията, предоставени от корабостроителница Gdynia, с писмо от 16 януари 2006 г., заведено като получено на 18 януари 2006 г. Полша не предостави никакви мнения по материалите, предоставени от други трети страни.
(8)
Комисията потърси помощта на външен консултант за оценка на План за преструктуриране 2004. Консултантът предаде своя доклад на Комисията през декември 2005 г.
(9)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска Полша да предостави актуална информация за най-новото в развитието на нейната стратегия за преструктуриране на корабостроителница Gdynia. Полша отговори с писмо с дата 20 февруари 2006 г., заведено като получено на 21 февруари 2006 г., а на 22 февруари 2006 г. се състоя среща между представители на Комисията, полските власти и корабостроителница Gdynia. Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 е остарял и че е приела нова стратегия за преструктуриране на Gdynia Shipyard Group, включваща отделяне на подразделение от групата и (частична) приватизация на корабостроителница Gdynia. Полша съобщи също, че до 30 юни 2006 г. на Комисията ще бъде предоставен коригиран план за преструктуриране и че скоро ще започне приватизацията на корабостроителница Gdynia.
(10)
Като резултат от тази среща, на 8 март 2006 г. Комисията изпрати писмо на Полша, на което Полша отговори с писмо от 13 март 2006 г., заведено като получено на същата дата, в което се обявява приватизационен график. Полша предостави допълнителна информация за процеса на приватизация с писмо от дата 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 30 март 2006 г., на което Полша отговори с писмо от 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г.
(11)
С писмо от 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006 г., Полша предостави първоначален проект на документа „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за мореплавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ Комисията предостави мнения с писмо от 12 април 2006 г. Документът беше окончателно одобрен от Полския кабинет на 31 август 2006 г. и изпратен на Комисията с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същата дата.
(12)
С писмо по електронна поща от 15 май 2006 г., корабостроителница Gdynia предостави на Комисията „Информационен меморандум за корабостроителница Gdynia“ от месец май 2006 г., който стана достъпен за потенциални инвеститори от 10 май 2006 г.
(13)
С писмо от 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, включваща списъка на фирмите, до които Полша е изпратила чрез своя приватизационен консултант предложение за участие в новото увеличаване на капитала, одобрено от Общото събрание на корабостроителница Gdynia на 19 април 2006 г. С писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, като информира Комисията, че две фирми са предоставили предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала и предостави сравнителен анализ на тези оферти, направен от приватизационния консултант.
(14)
На 9 юни 2006 г. корабостроителница Gdynia предостави на Комисията първоначални проекто-промени на плана за преструктуриране. Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 13 юни 2006 г. и изказаха предварителни мнения относно променения план за преструктуриране. Външният консултант на Комисията изложи мненията си в доклад от месец юли 2006 г. Накрая, в писмо от 17 юли 2006 г., Комисията коментира недостатъците на проекто-промените на плана за преструктуриране.
(15)
Бяха проведени няколко срещи във връзка с приватизационния процес и подготовката на променения план за преструктуриране, на които присъстваха представители на Комисията и на полските власти: в Брюксел на 31 януари, на 22 февруари и на 10 май 2006 г. и в сградата на корабостроителница Gdynia на 13 юни 2006 г.
(16)
Полша отговори на писмото на Комисията от 17 юли 2006 г. с писмо от дата 31 август 2006 г., заведено като получено на 1 септември 2006 г.
(17)
На 3 септември 2006 г. Полша направи уведомление за промени в „Плана за преструктуриране на Gdynia Shipyard S.A.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране 2006“) и за нова държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia след решението на Комисията да открие официална процедура по разследване.
(18)
Полша предостави допълнителна информация за процеса на преструктуриране на Gdynia Shipyard Group с писмо от 12 септември 2006 г., заведено като получено на 13 септември 2006 г., в което по-конкретно се заявява, че капиталите на корабостроителница Гданск и Gdynia Shipyard Group са разделени.
(19)
Допълнителна информация относно приватизационния процес на корабостроителница Gdynia беше предоставена с писмо от дата 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г.
(20)
Полша изпрати уведомление за допълнителна нова помощ за корабостроителница Gdynia с писмо от дата 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г.
(21)
На 7 декември 2006 г. се проведе среща между комисар Kroes и Piotr Woźniak, министър на икономиката на Полша. Министърът заяви, че Полша е поела задължението да стартира отново приватизационния процес за корабостроителница Gdynia посредством открита и прозрачна процедура, която следва да завърши до месец юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., позовавайки се на решение на Кабинета от 19 декември 2006 г. за ратифициране на документ, озаглавен „Състоянието на корабостроителната промишленост“. Полша поиска от Комисията провеждане на разговори за изравнителни мерки.
(22)
Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 19 декември 2006 г. с външния консултант с оглед събиране на факти и данни, необходими за оценяване на изравнителните мерки. На 16 януари 2007 г. външният консултант на Комисията предостави доклад относно капацитета на корабостроителницата.
(23)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което призова Полша до края на февруари 2007 г. да представи предложение за изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia.
(24)
С писмо от дата 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави обяснения относно приватизацията на корабостроителница Gdynia и предложение за изравнителни мерки.
(25)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. се проведе техническа среща между Комисията, полските власти и представители на корабостроителницата, насочена главно към изравнителните мерки, но също и към провеждащия се приватизационен процес. Комисията и полските власти постигнаха споразумение, че Комисията ще започне дискусия по технически въпроси директно с корабостроителница Gdynia с оглед събиране на всички необходими данни за оценка от нейна страна на изравнителните мерки, предложени от Полша. Корабостроителница Gdynia изпрати известно количество първоначална информация относно капацитета на корабостроителницата с писмо по електронна поща от 12 март 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г.
(26)
Комисията поиска допълнителна информация относно изравнителните мерки с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 25 май 2007 г., на които корабостроителница Gdynia отговори съответно с писмо от 20 април 2007 г., заведено като получено на 23 април 2007 г., с писмо от 9 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г. и с писмо от 30 май 2007 г., заведено като получено на 31 май 2007 г. Корабостроителница Gdynia предостави допълнителна информация на среща с представители на Комисията, проведена на 6 юни 2007 г. и впоследствие с писмо от дата 18 юни 2007 г., заведено като получено на 21 юни 2007 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо по електронна поща от 20 юни 2007 г., на което корабостроителница Gdynia отговори с писмо от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(27)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията информира Полша, че нейният предварителен анализ на изравнителните мерки, предложени от Полша за корабостроителница Gdynia, е показал, че мерките са приемливи, при условие, че бъдат изпълнени определени условия. Полша отговори с писмо от 24 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., в което коментира условията, поставени за реализирането на изравнителната мярка за корабостроителница Gdynia. Комисията приключи въпроса за изравнителните мерки с писмо от дата 3 октомври 2007 г.
(28)
В телефонен разговор от 24 май 2007 г. полските власти информираха Комисията, че Полша възнамерява да възобнови приватизационния процес за корабостроителница Gdynia чрез публичен търг. Комисията поиска изчерпателна информация за най-новото в развитието на приватизационния процес с писмо от дата 29 май 2007 г. и повтори запитването си с писмо от 6 юни 2007 г. Полша отговори с писмо от 22 юни 2007 г., заведено като получено на 25 юни 2007 г. и, след допълнително искане за информация от дата 28 юни 2007 г., допълни предоставените данни с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същата дата. С това писмо Полша предостави на Комисията също и информационния меморандум за корабостроителница Gdynia от дата 4 юли 2007 г. (наричан по-долу „информационния меморандум“). В писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може повече да се забавя.
(29)
С писмо от 30 юли 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. Полша отговори с писмо от дата 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г. С писмо от 29 август 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектодокумент озаглавен „Допълнителни разяснения относно информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от дата 29 август 2007 г. (наричан по-долу „Приложение към информационния меморандум“), който да бъде анексиран към информационния меморандум от 4 юли 2007 г. С писмо от 4 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно Приложението към информационния меморандум, на което Полша отговори с писмо от 7 септември 2007 г., в което предостави изменена версия на Приложението към информационния меморандум. Комисията представи окончателното си мнение с писмо от дата 14 септември 2007 г.
(30)
Полша предостави информация относно новостите в развитието на приватизационния процес с писмо от 7 септември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на 24 октомври 2007 г., и с писмо от 25 октомври 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(31)
В отговор на писмо от Комисията от дата 30 ноември 2007 г., Полша предостави допълнителна информация относно приватизационния процес с писма от дати 13, 19 и 21 декември 2007 г., заведени като получени съответно на 14, 20 и 21 декември 2007 г. В последното писмо Полша информира Комисията, че е получила три обвързващи оферти за закупуване на корабостроителница Gdynia. Тези оферти бяха предоставени на Комисията с писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на 11 февруари 2008 г.
(32)
На 10 януари 2008 г. в Брюксел се състоя среща между представители на Комисията и полските власти, заключенията от която бяха повторени от Комисията в писма от дати 17 и 30 януари 2008 г.
(33)
С писмо от 30 януари 2008 г., Полша информира Комисията, че двама участници в търга са били поканени на преговори с Министерството на финансите. С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационният процес за корабостроителница Gdynia ще бъде завършен до лятото на 2008 г. Комисията отговори с писмо от дата 28 февруари 2008 г.
(34)
С писмо от дата 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., Полша предостави първия проект на нов план за преструктуриране, изготвен от един от участниците в търга - Amber Sp. z o.o. На 20 март 2008 г. на фирмата е дадено временно изключително право за водене на преговори и с писмо по електронна поща от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., тя е предоставила актуализация на проекто-плана за преструктуриране. Този участник в търга предостави допълнителна информация с „Ключови направления на преструктурирането“, документ предоставен на среща на 10 април 2008 г., и заведен като получен на 18 април 2008 г. Подготвената от втория участник в търга информация беше предоставена по-късно, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., след напомняне от дата 18 март 2008 г.
(35)
Полша предостави информация относно развитието на преговорите с Amber Sp. z o.o., като единствен преговарящ, с писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., с писмо от 23 април 2008 г., заведено като получено на същата дата, и с писмо от 25 април 2008 г., заведено като получено на същата дата. На 10 април 2008 г. във Варшава се състоя среща между представители на Комисията, корабостроителница Gdynia, Amber Sp. z o.o. и полските власти. Полша предостави на Комисията своя протокол от срещата с писмо от дата 7 май 2008 г., заведено като получено на 13 май 2008 г.
(36)
С писма от 21 и 30 април 2008 г. Комисията предостави мнение относно развитието на приватизационния процес.
(37)
С писмо от дата 12 май 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията, че Amber Sp. z o.o. са се оттеглили от приватизационния процес. Накрая, с писмо от 26 май 2008 г., заведено като получено на 27 май 2008 г., полските власти информираха Комисията, че на 15 май 2008 г., министърът на финансите е решил да прекрати приватизационния процес и в рамките на публичната покана да се ангажира в преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, обявена през 2007 г.
(38)
Полските власти също така информираха Комисията, че предприемат действия за ново стартиране на приватизационния процес с оглед подписване на приватизационни споразумения през ноември 2008 г. От 3 юни 2008 г. Полша предоставя ежедневни доклади до Комисията относно предприетите действия от различни заинтересовани страни в стартиралия отново приватизационен процес. С писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави на Комисията „Информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от 2 юни 2008 г. (наричан по-долу „Информационен меморандум 2008“).
(39)
По искане на полските власти на 10 юни 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията, полските власти и предприятието ISD Polska, което бе представено на Комисията като потенциален купувач на корабостроителница Gdynia. Друга среща между Комисията и полските власти се състоя на 13 юни 2008 г.
(40)
С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектоплан за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск, подготвен от ISD Polska (собственикът на корабостроителница Гданск) и проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, подготвен от Полската корабостроителна компания (наричана по-долу „ПКК“).
(41)
С писмо от дата 4 юли 2008 г., Комисията поиска разяснения по определени въпроси, свързани с проекто-плана за преструктуриране, подготвен от ISD Polska. Полша отговори с писма от 7 и 8 юли 2008 г., заведени като получени на същите дати. На 8 юли 2008 г. се състоя среща между представители на полските власти, ISD Polska и Комисията.
(42)
С писмо от дата 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да предостави на Комисията цялостен план за преструктуриране до 12 септември същата година.
(43)
На 16 юли 2008 г. Комисията даде предварително одобрение на оценките и заключенията, представени в проекто-решение за приключване на официалното разследване, в което се казва, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар и следва да бъде възстановена. Но в светлината на писмото от полските власти от дата 14 юли 2008 г., Комисията реши да отложи приемането на решението, за да прецени дали новият план за преструктуриране, който трябва да бъде предоставен от полските власти до 12 септември 2008 г., ще подобри съществено ситуацията и ще позволи помощта да бъде счетена за съвместима с общия пазар.
(44)
От тогава Полша предоставя на Комисията всяка седмица актуална информация за приватизационния процес (писма от дати 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември, заведени като получени на същите дати).
(45)
С писмо от 18 юли, заведено като получено на 21 юли, Полша поиска три кръга консултации с Комисията по проектоплана за преструктуриране, с оглед изготвяне на окончателна версия, съобразена с мненията на Комисията. С писмо от 31 юли Комисията се съгласи с тази програма.
(46)
Но първата неофициална среща между полските власти и Комисията не се състоя по-рано от 21 август 2008 г. Друга среща с полските власти, в присъствието на ISD Polska, се проведе на 2 септември 2008 г. На 28 август 2008 г. Полша представи неофициално проектоплана на ISD Polska за преструктуриране и изменена негова версия на 8 септември 2008 г.
(47)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави окончателния план на ISD Polska за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск.
(48)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша предостави проект на приватизационното споразумение между ISD Polska и полското Министерство на финансите.
(49)
На 30 септември 2008 г. беше организирана среща между полските власти и Комисията. В срещата участваха представители на ISD Polska.
(50)
С писмо от дата 27 октомври 2008 г., Комисията информира полските власти за рамковите условия за практическа реализация на това решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да се съобрази с тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от дата 6 ноември 2008 г.
(51)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска полските власти да представят кратко описание на цялата държавна помощ, отпусната на корабостроителницата след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. Полша отговори с писмо от 11 юли 2007 г. заведено като получено на същата дата. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от дата 13 ноември 2007 г., на което Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същата дата. С писмо от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., и с писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията за допълнителна помощ отпусната на корабостроителница Gdynia.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
1. ПРЕДПРИЯТИЕ ПОЛУЧАТЕЛ
(52)
Получател на помощта е корабостроителница Gdynia. Фирмата е базирана в региона Гданск-Гдиня-Сопот в Северна Полша.
(53)
Комисията отбелязва, че съгласно правилата за държавни помощи, за дружествата в региона се допуска помощ от структурните фондове по линия на цел „Сближаване“ (4) и от Кохезионния фонд (5). По-конкретно за дружествата, установени в региона, потенциално се допуска подкрепа по регионалната оперативна програма в приоритетните области, създадена за подкрепа на малки и средни предприятия, иновации и мерки за трансфер на технологии (ориентирани към дългосрочно създаване на работни места) и за развитие на социална и образователна инфраструктура за целите на професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в региона също така отговарят на условията на оперативните програми „Иновативна икономика“ и „Човешки ресурси“, последната от които е специално създадена за подпомагане на дружествата и пазара на труда, с цел адаптирането им към промените в икономиката, включително към процесите на преструктуриране.
(54)
Дейността на корабостроителница Gdynia обхваща корабостроене, производство на корабни корпуси, изграждане на стоманени мостове, корабостроителни и други услуги.
(55)
Сред най-големите акционери на корабостроителница Gdynia (6) са Министерство на финансите, което притежава 32 % от акциите, съответстващи на 35 % от правата на глас, Ray Car Carriers Ltd (16 % и 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % и 6 %), Агенцията за индустриално развитие (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % и 13 %) и Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % и 5 %). Никой от останалите акционери няма дял, превишаващ 4 %.
(56)
Корабостроителница Gdynia е дружеството-майка на Gdynia Shipyard Group, която обхваща дванадесет дъщерни фирми. До неотдавна Stocznia Gdańsk S.A. беше сред дъщерните фирми, но, съгласно споразумение от октомври 2007 г., корабостроителница Gdynia продаде останалите си акции в корабостроителница Гданск на новия мажоритарен собственик на Stocznia Gdańsk S.A. Независимо от това, от 1998 г. до есента на 2006 г., корабостроителница Gdynia притежаваше по-голямата част от акциите в Stocznia Gdańsk S.A. (с предишно название Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) и поради това преструктурирането на двете корабостроителници се извърши паралелно.
(57)
Основната корабостроителна продукция на корабостроителница Gdynia са кораби-контейнеровози с вместимост от 1 100 до 5 000 TEU и ро-ро плавателни съдове предназначени за превоз на автомобили с капацитет от 2 100 до 6 000 автомобила. Други продукти са многофункционалните плавателни съдове, съдове за транспортиране на продукти и химикали, за насипни товари и за транспортиране на втечнен въглеводороден газ.
(58)
В сегмент кораби-контейнеровози с вместимост до 3 000 TEU, основни конкуренти са европейските корабостроителници Aker Ostsee и Volkswerft Stralsund в Германия, корейските и китайските корабостроителници. Корабостроителницата произвежда най-големите съдове, предназначени за превоз на автомобили в света (от гледна точка на DWT), и нейният дял от световните заявки за тези продукти е 11 % (7). Никоя друга корабостроителница в ЕС не произвежда съдове за превоз на автомобили с такъв размер и единственият европейски конкурент е корабостроителница Uljanik в Хърватия. Останалите конкуренти на Gdynia са корейските и японските корабостроителници.
(59)
Между 2002 и 2006 г. Корабостроителница Gdynia е произвела 48 съда. През 2004 г. Gdynia е била 13-та най-голяма корабостроителница в света по данни от нейния регистър за поръчки (измерени в CGT). През 2005 г. е била 21-ва, но въпреки това е била най-голямата корабостроителница в Европа.
(60)
Сега (към април 2008 г.) (8), в нейния регистър за поръчки са включени 16 договора (12 съда за превоз на автомобили и 4 контейнеровоза с общ обем 581 000 CGT, за доставка през 2008 и 2009 г.).
(61)
Основните производствени мощности на корабостроителница Gdynia включват два сухи дока, SD I и SD II.
(62)
Към август 2007 г., корабостроителница Gdynia е разполагала с работна сила от 4 611 души, 68 % от които са били пряко свързани с производствения процес (9). Това представлява намаление с 26 % в сравнение с декември 2004 г., когато в корабостроителницата са работили 6 249 души (10).
(63)
Gdynia Shipyard Group за пръв път изпитва затруднения през 2002 г. В План за преструктуриране 2004 се пояснява, че факторите, довели до финансови затруднения са външни, като например азиатската конкуренция, повишаването на курса на злотата спрямо долара, повишаващите се цени на стоманата и проблемите с присъединителните фондове след банкрута на Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. и срутването на портален кран в корабостроителница Gdynia по време на силна буря през 1999 г. Като част от усилията ѝ за попълване на регистъра за поръчки, особено след като с придобиването на корабостроителница Гданск през 1998 г. производственият ѝ потенциал се увеличи, корабостроителница Gdynia прие редица управленски решения, които се оказаха проблематични. Корабостроителницата пое проектантски, технологични, финансови и търговски рискове (нови продукти, прототипи и строителство на загуба на нови за корабостроителницата плавателни съдове, като превозвачи за малки товари, за химикали, ро-ро плавателни съдове, газови танкери, контейнеровози за насипни товари и за общи товари). Темповете, с които корабостроителница Gdynia намаляваше производствените си разходи, също бяха незадоволителни.
(64)
Тези трудности продължиха и по време на процеса на преструктуриране. В съответствие с План за преструктуриране 2006, причините за тези постоянни трудности бяха покачването на курса на злотата спрямо долара и безпрецедентното увеличение на цените на стоманата, което не беше взето предвид в сключените от корабостроителницата договори. Друга причина беше липсата на финансов ресурс за мащабно преструктуриране.
(65)
Финансовите затруднения на Групата доведоха до просрочване на публичните и търговски задължения и заплатите, недостиг на материали, забавяне на производството, увеличаване на разходите (използвана работна сила, глоби) и съществени закъснения в изпълнението на договорите.
(66)
Финансовото състояние на корабостроителница Gdynia постепенно се влошаваше.
Таблица 1
Функциониране на корабостроителница Gdynia
[милиона PLN]
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Резултат
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Акционерен капитал
- 288
- 285
- 576
- 928
Източник: План за преструктуриране 2006 и информационен меморандум.
(67)
Очаква се корабостроителницата да претърпи допълнителни съществени загуби през 2008 и 2009 г. по поръчките в актуалния си регистър (11).
2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(68)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията отбеляза, че някои от мерките, за които е била уведомена в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване, представляват нова помощ, защото са предоставени след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. или все още не са били предоставени към датата на решението. Комисията представи списък на тези мерки в приложение I, част Б от решението.
(69)
Освен това, Комисията реши, че редица мерки, изброени в приложение I, част A от решението, са били предоставени на корабостроителница Gdynia преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване и следователно няма да бъдат разглеждани по процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Следователно, тези мерки не са обект на това решение. Независимо от това, те трябваше да се включат при оценката за съвместимост с общия пазар на мерките, предоставени след присъединяването.
(70)
По същество Комисията твърдеше, че преди присъединяването за мерките, изброени в приложение I, част Б от решението, не е взето законно обвързващо решение, въпреки че тя отчете, че са били предприети някои предварителни стъпки в посока към такова законно обвързващо решение.
(71)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг по процедурата, предвидена в глава 5a, на базата на акта за държавна помощ (Предприятия от особено значение за пазара на труда) от 30 октомври 2002 г., съгласно неговите изменения (12), Комисията направи заключение, че решението за преструктуриране, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие (правителствената агенция отговорна за администрирането на процедурата по глава 5a), е било законно обвързващо. В този случай обаче, такова решение за преструктуриране не е било издадено преди присъединяването (13). Това е така, защото решението, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие на 19 април 2004 г., с което се одобрява План за преструктуриране 2004, не отговаря на процедурните изисквания и изискванията по същество, за да бъде квалифицирано като решение за преструктуриране.
(72)
Комисията прие обяснението на Полша, че натрупаните лихви по тези публично-правни задължения автоматично се анулират заедно с главницата поради спомагателната им същност, без да е необходимо издаване на отделно решение.
(73)
Комисията не откри никакви доказателства за законно обвързващи решения за поредица от мерки, включително производствени гаранции и инжектиране на капитали, емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал, изброени като мерки 28-34 в приложение I, част Б от решението. Комисията отговори конкретно на основния аргумент на Полша, а именно, че тези мерки са били включени в План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който е одобрен от Надзорния съвет на корабостроителницата, като представители на Министерството на финансите са задължили компетентните органи да реализират мерките, като са гласували в подкрепа на плана.
(74)
Комисията в частност установи, че Надзорният съвет не е бил упълномощен да приема решения имащи финансови последици за акционерите, след като акционерите не са предприели необходимите стъпки в тази насока. Комисията също така установи, че, дори ако се приеме, че Надзорният съвет е имал право да приема такива решения от името и за сметка на акционерите, не става ясно дали такова решение би породило задължение за Министерството на финансите за отпускане на държавна помощ, тъй като нормално не е възможно да се възприемат еднакво действия, предприети от държавата като пазарен фактор и предприети от държавата при преследване на различни обществени цели.
(75)
По отношение на мярка 32 от приложение I, част B от решението (инжектиране на капитали в размер на 40 милиона PLN), Комисията изрази съмнение дали решението, задължаващо Министерството на финансите да реализира увеличение на капитала преди присъединяването на Полша е валидно по закон, при положение, че изискването за регистриране на всяко увеличение на капитала в срок от шест месеца не е било спазено.
(76)
След като установи, че редица от мерките за корабостроителница Gdynia представляват нова помощ, Комисията изрази съмнения относно спазването на които и да било условия за одобряването на помощта като помощ за преструктуриране.
3. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
а) Мнения от корабостроителница Gdynia
(77)
Получателят представи два вида аргументи: относно компетенциите на Комисията по отношение на мерките, изброени в приложение I, част Б от решението и относно изразените от Комисията съмнения за съвместимостта на тази помощ с общия пазар, доколкото се счита, че тя представлява нова помощ.
(78)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a, получателят заяви, че фактът, че помощта е била отпусната, представлява решение за преструктуриране от страна на председателя на Агенцията за индустриално развитие. Получателят обаче, както и Полша в началната фаза на разследването на Комисията, твърдеше, че съответното решение е прието от председателя на Агенцията за индустриално развитие преди присъединяването, а именно на 19 април 2004 г.
(79)
Получателят заяви, че съгласието на всички отделни публични кредитори с преструктурирането, в съответствие с глава 5a, прави допустимо отпускането на помощта преди присъединяването (14).
(80)
Обратно на това, което заяви Полша през първата фаза от разследването на Комисията, получателят твърдеше, че след 30 юни 2003 г. не са начислявани никакви лихви за просрочване на публично-правните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a.
(81)
Получателят заяви, че точния размер на държавните експозиции във връзка с мярка 32 (инжектиране на капитали) е бил известен преди присъединяването и следователно помощта трябва да се разглежда като предоставена преди присъединяването.
(82)
Получателят изрази становище и по други аспекти на решението. По-конкретно, той заяви, че производствените гаранции предоставени на корабостроителницата от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, не представляват държавна помощ. Получателят изрази становище, че гаранционната схема на Корпорацията-застраховател на експортни кредити представлява система за самофинансиране, при която в дългосрочен план събраните премии превишават покритите рискове и реално заплатените суми. Получателят описа условията, при които Корпорацията-застраховател на експортни кредити издава тези гаранции (изискваните премии и допълнителни гаранции).
(83)
По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум, получателят изрази становището, че размерът на помощта е бил ограничен до абсолютния минимум и че би било оправдано, при възможност, да бъде отпусната по-голяма помощ. Освен това, получателят изказа предположение, че, дори ако Комисията дефинира в тесен смисъл разходите за преструктуриране (т.е. без да се включват в тях разходите за дейността на корабостроителницата), независимата от държавна помощ компонента от финансирането на тези разходи пак би била от порядъка на 30 %, при което са спазени насоките на Общността за преструктуриране от 1999 г. (15)
(84)
Получателят също така изрази становището, че държавната помощ за корабостроителница Gdynia не нарушава конкуренцията в Европа, като заяви, че реалната конкурентна заплаха за европейските корабостроителници идва от Далечния Изток. Получателят призна, че контейнеровози се строят също и в други европейски корабостроителници, особено в Германия, но заяви, че произвежданите в Германия контейнеровози са различни по дизайн и технически спецификации. Получателят увери, че никоя друга корабостроителница в ЕС не строи съдове за превоз на автомобили и следователно корабостроителница Gdynia не конкурира в този пазарен сегмент никоя друга корабостроителница в ЕС.
(85)
На последно място, получателят заяви, че неговото преструктуриране ще завърши окончателно в края на 2007 г.
б) Мнения от трети заинтересовани страни
(86)
Дания и Датската асоциация на морските индустрии подкрепиха усилията на Комисията да се увери, че държавната помощ е предоставена в съответствие с действащите правила. Те отбелязаха, че в резултат на конкуренцията на световния корабостроителен пазар, редица датски корабостроителници са били закрити или изправени пред фалит, без да бъде предоставена каквато и да било държавна помощ. Освен това, те потвърдиха, че продуктовата гама на датските корабостроителници е подобна на тази на полските, в резултат на което датските корабостроителници могат да бъдат засегнати от евентуална нелоялна конкуренция. Освен това, Дания призова Комисията да поиска от корабостроителница Gdynia да намали своя капацитет така, че да не се използва държавна помощ за прекомерно увеличаване на капацитета в световен мащаб.
(87)
Ray Car Carriers, в качеството си на най-голям клиент на корабостроителница Gdynia и притежател на миноритарен пакет акции в дружеството, подчерта значението на корабостроителница Gdynia за собствените си операции с оглед на сключените от него договори с корабостроителницата. Ray Car Carriers е убеден, че, с високо квалифицираната си работна сила и управленски персонал корабостроителницата може да се превърне в една от най-добрите в Европа, ако бъде преструктурирана и получи държавна помощ за тази цел.
(88)
Профсъюз Solidarność подчерта влошаващото се положение в корабостроителницата, заявявайки, че е необходимо бързо преструктуриране. Профсъюзът описа някои от мерките по преструктуриране, които вече са приложени в корабостроителницата, и изрази убеждение, че, с наличната технология и работна сила, тя може да стане една от печелившите европейски корабостроителници. Затова е необходима държавна помощ за реализиране на плана за преструктуриране.
(89)
Полската корабостроителна асоциация Forum Okrętowe разясни причините за затрудненията на корабостроителницата и изрази подкрепа за процеса на преструктуриране и за използването на държавна помощ за тази цел.
в) Мнения от Полша
(90)
Както и получателят, Полша коментира както аспекта компетенции, така и съвместимост.
(91)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a Полша не изложи никакви допълнителни аргументи. Но в отговора си на мнението на получателя, Полша изрази несъгласие с неговата интерпретация на полското законодателство.
(92)
По отношение на мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението Полша не отхвърли заключенията на Комисията, оповестени в решението за откриване на официална процедура по разследване. Полша обаче представи нов аргумент а именно, че изявления на представители на различни държавни органи от сферата на корабостроителната индустрия относно планове за разширяване на тези мерки трябва да се считат за официални ангажименти. Такива изявления бяха направени преди присъединяването.
(93)
По отношение на мярка 32 (инжектиране на капитали) Полша изрази становище, че дотолкова, доколкото Министерството на финансите е действало на събранията на акционерите като собственик на корабостроителница Gdynia, това действие не може да се разделя от неговите действия в качеството му на орган, отпускащ държавна помощ.
(94)
Едновременно с това Полша признава, че, тъй като действия, свързани с инжектиране на капитали, се отнасят към сферата на владение (dominium) и са подчинени на гражданското право, при увеличаване на акционерния капитал на дружествата министърът (от името на Министерството на финансите) е длъжен да спазва допълнителни правила на публичното право, които не се отнасят до обикновените участници в пазара (imperium).
(95)
След това Полша поясни, че шест-месечното правило (крайният срок за регистриране на записаните акции в съда) е само едно формално изискване, което не се отразява по никакъв начин върху момента във времето, в който влиза в сила задължението на акционерите да запишат акциите. Полша заяви, че това задължение е влязло в сила през 2004 г., преди присъединяването и че за изпълнението му се е изисквало само приемане на ново решение за увеличаване на акционерния капитал на корабостроителницата, което е извършено на 4 март 2005 г. Записването от страна на Министерството на финансите е извършено впоследствие, на 23 юни 2005 г.
(96)
По отношение на съвместимостта на новата помощ с общия пазар Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 представляваше стабилна икономическа основа за процеса на преструктуриране на корабостроителницата. Полша призна, че процесът на преструктуриране е извършен с ограничен финансов ресурс. След това полските власти предоставиха кратко описание на мерките за преструктуриране включени в План за преструктуриране 2004, за да покажат, че обхватът на преструктурирането не е бил чисто финансов. Те защитиха изравнителните мерки, предложени в План за преструктуриране 2004 и приложени в рамките на Gdynia Shipyard Group. По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум Полша заяви, че помощта не е била използвана за цели, различни от преструктуриране и че интензитетът на помощта е възлизал на 31 % или това е помощта като процент от общите разходи за преструктуриране, включително разходите за дейността. Полша изрази становището, че предоговарянето на цените по договорите, заедно с натрупаната печалба и положителният паричен поток, които ще бъдат генерирани от корабостроителницата в бъдеще, следва да се разглеждат като представляващи „собствен принос“.
(97)
Полските власти подробно описаха действието на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити и изразиха становището, че тези гаранции не представляват държавна помощ.
4. ХРОНОЛОГИЧНО ОПИСАНИЕ НА ОПРЕДЕЛЯЩИТЕ СЪБИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(98)
Разследването на Комисията и събитията, които настъпиха по време на разследването са обобщени по-долу.
(99)
В отговор на Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските власти предоставиха два типа разяснения: на първо място, поставящи под въпрос компетенциите на Комисията да повлияе с решението си мерките, определени като нова помощ, и на второ място, деклариращи, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са били съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране. Реакцията на корабостроителница Gdynia на Решението на Комисията беше от подобно естество. И двете са описани по-горе.
(100)
В подкрепа на аргумента си за съвместимостта на помощта, Полша предостави на Комисията План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който беше идентичен на плана за преструктуриране, за който Комисията откри официалната процедура по разследване поради съмнения относно неговата правдоподобност и жизненост. Независимо от това, Комисията проучи внимателно План за преструктуриране 2004 и потърси помощ от външен консултант. Комисията стигна до извода, че План за преструктуриране 2004 не отговаря на никое от условията за одобряване на помощта за преструктуриране, съдържащи се в съответните насоки. На срещата от 22 февруари 2006 г. Комисията разясни основните си съмнения на полските власти. Комисията подчерта основните слабости на План за преструктуриране 2004: малки инвестиции, ниска планирана производителност, високи производствени разходи, и особено административни разходи, и недостатъчно укрепване на собствената капиталова основа на корабостроителницата. Предоставената на корабостроителницата помощ следваше да се разглежда като оперативна помощ за подпомагане преструктурирането на задълженията и за продължаване работата на корабостроителницата.
(101)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (16), че е създадена финансова група с публична собственост Korporacja Polskie Stocznia (наричанa по-долу „KPS“) с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Gdynia, Гданск и Шчечин под общ чадър (наричан по-долу „консолидационен план“). Основната роля на KPS беше финансиране производството на корабостроителниците. Полша не информира Комисията за консолидационния план на никой от етапите на процедурата нито преди, нито след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(102)
Същевременно Комисията научи от пресата за провеждащи се разговори за продажба на корабостроителниците в Gdynia и Гданск на стратегически инвеститори и за разделяне на двете дружества, които до тази дата бяха оперирали като част от една и съща група. С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска полското правителство да разясни каква в действителност е неговата стратегия за корабостроителница Gdynia.
(103)
С писмо от 20 февруари 2006 г. Полша обясни, че по-рано се е предвиждал консолидационен план, но той е бил отхвърлен и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл.
(104)
На среща от 22 февруари 2006 г. и с писмо от 13 март 2006 г. полските власти информираха Комисията, че План за преструктуриране 2004 е остарял и се е наложило да бъде променен. Полските власти се ангажираха да предоставят изменения план за преструктуриране до месец юни 2006 г. Полските власти представиха и основните характеристики на новата стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл. На първо място, корабостроителница Гданск трябваше възможно най-скоро да бъде отделена от Gdynia Shipyard Group. На второ място, правителството трябваше да разреши инжектиране на частни капитали в корабостроителници Гданск и Gdynia с дългосрочна цел цялостна приватизация на корабостроителниците.
(105)
На общото събрание на корабостроителница Gdynia, проведено на 19 април 2006 г. се взе решение за увеличаване на капитала до 300 милиона PLN. Управителният съвет получи мандат да търси инвеститори, заинтересовани от участие. Съответно от 10 май 2006 г. беше осигурен достъп за потенциални инвеститори до информационния меморандум от месец май 2006 г. и приватизационният консултант на корабостроителница Gdynia осъществи директни контакти с около 80 такива инвеститори. Корабостроителница Gdynia получи две предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала от украинската стоманодобивна компания Донбас и основния клиент на корабостроителницата Ray Car Carriers. Тези две дружества в крайна сметка предоставиха обвързващи оферти на 28 август 2006 г., в които обаче се поставяха условия за покриване и погасяване на задълженията от продавача - държавата. В съответствие с обявения от Полша график (писмо от 26 септември 2006 г.), преговорите с двамата участника трябваше да приключат до края на октомври 2006 г. и записването на новите акции трябваше да бъде финализирано до 15 декември 2006 г.
(106)
Комисията получи първия проект на План за преструктуриране 2006 на 9 юни 2006 г. След посещение в корабостроителницата и след като получи мнението на външен консултант, по време на посещението на обекта на 13 юни 2006 г. и в писмена форма, на 17 юли, Комисията изрази сериозно безпокойство по повод на този проект, като отбеляза, че планът за преструктуриране не е достатъчно мащабен за възстановяване на корабостроителницата в дългосрочен план, че не предвижда финансиране на преструктуриране, че не съществува реална перспектива за финансиране на преструктуриране със средства, независими от държавна помощ, и на последно място, че не са предложени никакви изравнителни мерки. Във връзка с това, че постоянно се разчита на финансови гаранции за корабите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, която е държавна агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските власти, че тези гаранции представляват държавна помощ.
(107)
Въпреки тези предупреждения План за преструктуриране 2006, в крайна сметка предоставен от Полша през септември 2006 г. с двумесечно закъснение, не се различаваше съществено от първоначалния проект. Основните критики на Комисията по отношение на План за преструктуриране 2006 са описани по-долу.
(108)
На среща, проведена на 7 декември 2006 г., и с писмо от 29 януари 2007 г. Комисията уведоми полските власти, че при предварителния преглед е направено заключение, че План за преструктуриране 2006 не е съобразен с нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, съдържащи се в актуалните насоки.
(109)
На проведена среща полските власти заявиха, че възнамеряват да стартират отново приватизацията на корабостроителница Gdynia чрез открита и прозрачна процедура с цел привличане на частен инвеститор, които да получи пълен контрол над корабостроителницата. Полша обяви, че приватизационният процес трябва да бъде финализиран до месец юни 2007 г. В очакване на подготовката на приватизационните документи, Полша помоли Комисията да направи изложение относно необходимите изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia така, че на потенциалните инвеститори да може да бъде предоставена вярна информация.
(110)
През следващите месеци корабостроителница Gdynia продължи да провежда разговори с двамата инвеститори, Донбас и Ray Car Carriers, които представиха своите оферти през август 2006 г. В същото време правителството подготви различни приватизационни документи с оглед ново стартиране на приватизационния процес в случай, че провеждащите се преговори се провалят. През май 2007 г. полското правителство обяви, че преговорите са се провалили и че приватизационният процес ще бъде стартиран отново. С писмо от дата 22 юни 2007 г. Полша предостави нов график за приватизационния процес, посочвайки декември 2007 г. като предполагаем срок за неговото приключване, т.е. половин година след първоначалния срок, определен от Полша през януари 2007 г. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може да се забавя повече. Комисията също така предупреди Полша, че към този момент не е налице спазване на условията за възстановяване дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата и за поне частично финансиране на преструктурирането със средства, независими от държавна помощ.
(111)
В същото време, след постигане на споразумение между комисар Kroes и министър Woźniak през декември 2006 г., Комисията проведе интензивни дискусии с полските власти и корабостроителница Gdynia с оглед определяне на необходимите изравнителни мерки. С писмо от 28 февруари 2007 г. Полша пое ангажимент да затвори док SD I на корабостроителница Gdynia след изпълнение на неизпълнените заявки и реализиране на необходимите инвестиции в сух док SD II, т.е. през януари 2010 г.
(112)
С цел да провери дали това предложение представлява действителна изравнителна мярка, Комисията поиска от корабостроителница Gdynia да ѝ предостави информация по редица въпроси. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията в крайна сметка информира Полша, че е готова предварително да разгледа затварянето на сух док SD I като достатъчна изравнителна мярка при условие, че затварянето е последвано от превръщане на съоръжението в скрап по такъв начин, че необратимо да се предотврати монтаж на кораби и стартиране на дейности и че затварянето се осъществи към 1 септември 2009 г. или по-рано, ако плавателен съд 8185/04, последният от регистъра за поръчки на корабостроителницата към 8 март 2007 г., бъде пуснат преди тази дата. Освен това, през 2009 г., док SD I може да се използва само за монтаж на двата съда, които са планирани за монтаж на този док през 2009 г. и които не могат да бъдат прехвърлени на док SD II (превозвачи 8185/03 и 8185/04 на пропан-бутан). Основанията за заключенията на Комисията са описани по-долу.
(113)
Новата приватизационна процедура, основаваща се на Закона за приватизацията от 30 август 1996 г., стартира през юли 2007 г. На 5 юли 2007 г. общото събрание на корабостроителница Gdynia прие решение за увеличаване на капитала с 515 милиона PLN, като Министерството на финансите ще запише акциите, ако приватизацията бъде успешно завършена. Беше подготвен информационен меморандум от дата 4 юли 2007 г. От 10 юли 2007 г., т.е. на датата на публикуване в чуждестранната и в полската преса на покана за участие в търг, до него беше осигурен достъп за потенциални инвеститори. Както е описано в горната процедура, Комисията изпрати мнения относно информационния меморандум, които Полша взе под внимание.
(114)
Като отбеляза допълнително забавяне на приватизационния процес, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията прикани Полша да завърши приватизацията без забавяне. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша информира Комисията, че приватизацията няма да бъде завършена по план, т.е. до края на 2007 г. Вместо това Полша се ангажира от януари 2008 г. да започне преговори с избрани инвеститори. С писмо от дата 30 ноември 2008 г. Комисията отново изрази загриженост по отношение на забавянето и даде да се разбере, че очаква до края на февруари 2008 г. новият собственик на корабостроителница Gdynia да предостави първоначален проект на нов план за преструктуриране. Впоследствие това искане беше отново изразено от Комисията по много поводи. Комисията многократно настояваше за стриктно придържане към приватизационния график, като заявяваше, че липсват основания Полша да започва отново приватизационния процес.
(115)
Полша информира Комисията, че единадесет дружества са поискали информационния меморандум на корабостроителница Gdynia и че в определения срок, до 1 октомври 2007 г., четири са представили първоначални оферти. Четирите дружества са допуснати до проверка за необходимата грижа. В крайна сметка, в определения срок до 20 декември 2007 г. бяха предоставени три обвързващи оферти. В края на януари 2008 г., Полша реши да започне преговори с двама от тези инвеститори. В средата на февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационния процес за корабостроителница Gdynia ще приключи през лятото на 2008 г., т.е. една година по-късно, от първоначално обещаното от Полша през януари 2007 г.
(116)
От 20 март 2008 г. на един от тези инвеститори, Amber Sp. z o.o. (наричан по-долу „Amber“), дъщерна фирма на Złomrex, полско дружество търгуващо със стомана, бяха предоставени изключителни права за водене на преговори, които впоследствие бяха неколкократно продължавани и окончателно преустановени на 12 май 2008 г.
(117)
На 29 февруари 2008 г. Полша изпрати до Комисията проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, изготвен от Amber (17). С писмо по електронна поща от дата 9 април 2008 г. Amber предостави актуализирани финансови прогнози. Комисията предостави устни мнения по този проект на среща с представители на полските власти, Amber и корабостроителница Gdynia, проведена във Варшава на 10 април 2008 г. и писмени мнения с писмо от 21 април 2008 г.
(118)
На среща с полските власти, проведена на 12 май 2008 г., Amber съобщи, че се е оттеглило от приватизационния процес за корабостроителница Gdynia. Същия ден Полша информира Комисията за това. В обосновка за своето решение, изпратена до Министерството на финансите, Amber посочи като основна причина за оттеглянето си факта, че след задълбочено проучване за необходимата грижа в корабостроителницата, е направено заключението, че корабостроителницата няма да стане печеливша дори след осъществяване на мерки за преструктуриране, изискващи значителни инвестиции.
(119)
На 15 май 2008 г. полските власти решиха да приключат приватизационния процес чрез публична покана за преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, започнала през 2007 г.
(120)
На 26 май 2008 г. Полша информира Комисията че приватизационния процес е стартиран отново. В последвалите ежедневни доклади, полските власти информираха Комисията за предприетите от тях действия за намиране на купувач за корабостроителница Gdynia. Полша препрати до Комисията няколко писма, с които потенциални инвеститори изразяваха интерес да получават информация за провеждащия се приватизационен процес и да получат информационния меморандум, когато това стане възможно.
(121)
На срещата от 10 юни 2008 г. стана ясно, че полските власти водят интензивни разговори с ISD Polska, настоящ собственик на корабостроителница Гданск за възможностите за закупуване на корабостроителница Gdynia и сливане на двете корабостроителници. Полша предложи нови изравнителни мерки и отбеляза, че новият инвеститор е поискал допълнителна държавна помощ като условие за участие в приватизацията. Полша също така информира Комисията, че ISD Polska подготвя Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници, които ще бъде предоставен на Комисията до 26 юни 2008 г., в съответствие с предписанието за информация, направено от Комисията по отношение на дело за държавна помощ C 18/2005 (18).
(122)
По молба на полските власти на срещата от 10 юни 2008 г. и повторно на срещата от 13 юни 2008 г., Комисията информира Полша и ISD Polska, че ще трябва да се спазят определени рамкови условия, ако ISD Polska закупи корабостроителницата в Gdynia с намерението тя да оперира съвместно с тази в Гданск. Рамковите условия бяха ISD Polska да представи Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници до 26 юни 2008 г., да участва със съществен дял от разходите за преструктуриране и да приеме значителни изравнителни мерки, съобразно съответните насоки. Комисията заяви, че предложеният дял на ISD Polska от разходите за преструктуриране е недостатъчен, като се има предвид размера на държавната помощ, която корабостроителницата е получила по-рано и допълнителната помощ, която ISD Polska е поискала във връзка с приватизацията.
(123)
С писмо от 6 юни 2008 г. Полша информира Комисията, че на 3 юни 2008 г. правителството е приело решение да отпусне капитал в размер на 515 милиона PLN на корабостроителница Gdynia за частично покриване на очакваните загуби по действащи договори за строеж на кораби.
(124)
На 26 юни 2008 г. Комисията получи проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от ISD Polska и озаглавен „План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia“, представящ обща стратегия за преструктуриране за корабостроителниците в Гданск и Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране (на ISD)“). Комисията получи също и проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от Полската корабостроителна компания и озаглавен „План за преструктуриране на корабостроителница Gdynia за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране от ПКК“). По-долу е направено кратко описание на двата плана.
(125)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша информира Комисията, че приватизацията на корабостроителница Gdynia продължава и поиска допълнително време за финализиране на плана за преструктуриране от потенциалните инвеститори. Полша се ангажира да предостави окончателен план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia най-късно до 12 септември 2008 г.
(126)
Комисията се съгласи да изчака докато бъде взето решение за предоставяне на окончателен план за преструктуриране.
(127)
На 12 септември 2008 г. Полша предостави окончателния план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska и озаглавен План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране от 12 септември“), който, по същество, беше актуализирана версия на Общия план за преструктуриране от 26 юни 2008 г.
5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ 2006
(128)
В съответствие с План за преструктуриране 2006 измененията на План за преструктуриране 2004 бяха необходими поради промени в макроикономическата ситуация, а именно покачването на курса на злотата спрямо американския долар от 4,1 PLN на 3,0 PLN за 1 USD и повишаването на цената на стоманата от 300 USD /t на 700 USD /t, което, заедно с недостатъчната държавна помощ, имаше неблагоприятен ефект върху икономическото състояние на корабостроителницата и в резултат на това не беше възможна цялостна реализация на План за преструктуриране 2004.
(129)
План за преструктуриране 2006, изготвен от корабостроителницата с помощта на Ernst & Young обхваща периода от 2006 до 2012 г. Повечето от мерките обаче трябва да се реализират до края на 2009 г. План за преструктуриране 2004 обхващаше периода от 2003 до 2008 г.
(130)
Целите на План за преструктуриране 2006 са ефективно ограничаване на разходите, повишаване на ефективността на корабостроителницата и превръщане на корабостроенето в печеливша дейност. За тази цел корабостроителницата възнамеряваше първо да предоговори съществуващите договори, с което да избегне очакваните загуби от кораби, завършването на които беше предвидено за 2006 и 2007 г. В допълнение, с програма за намаляване на разходите се целеше постигане на по-ниски производствени разходи.
а) Търговска стратегия
(131)
Планираната търговска стратегия беше насочване към стандартни плавателни съдове, включващи контейнеровози и съдове за превоз на автомобили. Освен това, корабостроителница планираше да поддържа капацитет за покриване на пазарни ниши в случай, че се появят печеливши оферти.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(132)
Основните мерки са:
-
Повишаване на ефективността чрез инвестиции от 61 милиона EUR за периода 2007-2009 г. Инвестициите са предназначени за елиминиране на тесни места в производствения процес (особено при предварителната обработка на стоманата) и повишаване на ефективността. Планират се също и инвестиции в информационни технологии на стойност 6,6 милиона EUR;
-
Преструктуриране по отношение на трудовите взаимоотношения, а именно премахване на все по-често прилаганите срочни трудови договори и мерки, насочени към достигане на целеви нива по отношение на наемането на работа. Въвеждане на система за стимулиране. Освен това, корабостроителницата планира да повиши заплатите на работниците, пряко участващи в производството, с 10 % през 2006 г. и с по 4 % на година от 2008 до 2010 г. Понастоящем основните проблеми пред корабостроителницата са големия брой отсъствия и липсата на квалифицирани работници;
-
В плана се подчертава значението на осигуряването на защита за корабостроителницата от валутни рискове. За тази цел 70 % от приходите на корабостроителницата от 2007 до 2012 г. ще бъдат хеджирани срещу валутни рискове посредством сделки за обмен в чуждестранна валута;
-
Ще се извърши допълнително прехвърляне на акции на дъщерни фирми (като Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych и т.н.) и продажба на активи;
-
Усъвършенстване на процеса на проектиране (стандартизиране на проектантските решения). Това включва също и възможност на проектантската кантора да се прехвърлят акции, като решение за това ще се вземе през 2007 г.
-
Други мерки, като предоговаряне и използване на клаузи за индексация в договорите с цел хеджиране срещу валутни рискове, схема за стимулиране на служителите, оптимизация на процесите и продажба на финансови активи.
в) Мерки за финансово преструктуриране
(133)
Корабостроителница трябва да извърши финансово преструктуриране. В края на 2005 г. акционерният капитал възлизаше на 285, 4 милиона PLN. Беше планирано през 2006-2007 г. да се подобри състоянието на акционерния капитал на корабостроителницата посредством инжектиране на капитал, възлизащ общо на 1 015 милиарда PLN: увеличаването на капитала с 500 милиона PLN през 2006 г. трябваше да се финансира от частни инвеститори, а увеличаването на капитала с 515 милиона PLN през 2007 г. - от частен или държавен инвеститор.
г) Целеви стойности към края на преструктурирането - възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(134)
В края на периода на преструктуриране през 2009 г. се очаква производството на корабостроителницата да бъде 298 610 CGT, спрямо 279 258 CGT през 2006 г. Броят на построените кораби ще се намали от 13 през 2006 г. (8 контейнеровоза и 5 съда за превоз на автомобили) на 11 (5 контейнеровоза и 6 съда за превоз на автомобили). Очаква се през 2012 г. производството да се увеличи допълнително до 324 110 CGT (12 съда).
(135)
Средната трудова заетост ще се намали от 5 208 през май 2006 г. до целевото ниво 4 530 човека в края на 2007 г.
(136)
Производителността (коефициента на вложения труд) се очаква да се подобри от 44, 8 човекочаса/CGT през 2007 г. на 37, 0 човекочаса/CGT през 2012 г. Според консултанта на Комисията, производителността на повечето ефективни съпоставими корабостроителници в Европа е под 20 човекочаса/CGT.
(137)
Очаква се оборотът да се увеличи от 1,599 милиона PLN през 2005 г. на 1,869 милиона PLN през 2012 г. Текущата печалба се очаква да се увеличи от 7,35 милиона PLN през 2005 г. и 233,5 милиона PLN през 2006 г. на 67,68 милиона PLN през 2012 г., като първата година с формиране на печалба ще е 2009 г.
д) Анализ на чувствителността
(138)
В плана е включен анализ на чувствителността по следните въпроси:
-
Повишаване курса на PLN спрямо USD с 0,05 и 0,1 PLN на година в сравнение с постоянен обменен курс от 3,00 PLN за 1 USD , както е в основния сценарий;
-
Поддържане производството на кораби на ниво 10 кораба през 2009-2010 г., докато по основния сценарий през 2009-2010 г. трябва да се произведат 11 кораба, а през 2011-2012 г. - 12 кораба;
-
По-бърз растеж на различни тарифи за плащане (трудово възнаграждение и тарифи при непостоянно и постоянно коопериране) през 2008-2012 г., отколкото в основния сценарий;
-
Спад на цените на корабите с 5 % и с 10 % през 2009-2012 г.;
-
Увеличаване на цените на материалите, в съчетание с увеличаване на цените на корабите от 2007 г. нататък.
е) Изравнителни мерки
(139)
В План за преструктуриране 2006 като изравнителна мярка се предлага ограничаване на производството до 340 000 CGT на година, като се приема, че техническият капацитет на корабостроителницата е 540 000 CGT. Както подробно е обяснено по-долу, през февруари 2007 г. Полша предложи окончателно затваряне на сух док SD I. Корабостроителницата предостави данни, показващи, че настоящият технически капацитет е много под 540 000 CGT. В крайна сметка, Комисията даде предварително съгласие за предлаганото намаляване на капацитета, което заменяше изравнителните мерки, указани в План за преструктуриране 2006.
6. ОБЩ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ИЗГОТВЕН ОТ ISD
(140)
ISD Polska, като мажоритарен собственик на корабостроителница Гданск, се включи в приватизационния процес след оттеглянето на Amber от приватизационния етап, стартирал през 2007 г. Както е отбелязано по-горе, ISD Polska преразгледа плана за преструктуриране, който предостави на Комисията на 26 юни 2008 г., и на 12 септември 2008 г. предостави актуализирана версия. Даденото по-долу описание пояснява направените промени в Общия план за преструктуриране от месец септември.
(141)
Обосновката за общата бизнес-стратегия, изготвена от ISD Polska е, че трябва да се използват сходствата между двете корабостроителници и да се обединят най-добрите производствени активи на двете съоръжения (19). Основните складови съоръжения за материали ще бъдат разположени в корабостроителница Gdynia, където също така ще се извършва и предварителната обработка на плоскости и профили. Плоскостите и профилите впоследствие ще се транспортират по вода до корабостроителница Гданск, където ще се произвеждат секции и блокове. Монтажът ще се извършва на доковете на корабостроителница Gdynia, а окончателната окомплектовка ще се извършва на кейовете на двете корабостроителници.
(142)
В Общия план за преструктуриране се споменава за неуспеха на План за преструктуриране 2006 да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата и се излагат причините за текущите финансови затруднения на двете корабостроителници. Те включват по-конкретно неуспешния опит за приватизация на корабостроителницата и свързаната с това невъзможност за повишаване на нейния капитал до нива, позволяващи преструктуриране, и факта, че корабостроителницата не е получила достатъчна държавна помощ. В Общия план за преструктуриране също така са посочени макроикономически фактори като повишаването на курса на полската злота спрямо американския долар, повишаването на цените на стоманата и вътрешни фактори, като отлива на квалифицирани работници от корабостроителницата, ниската производителност и сключването на договори без необходимото хеджиране срещу промени в обменния курс и себестойността на материалите, водещи до загуби за корабостроителницата.
(143)
Целта на Общия план за преструктуриране е да се възвърне жизнеспособността на двете преструктурирани дружества - корабостроителници Gdynia и Гданск. Въпреки че настоящото решение касае само корабостроителница Gdynia, при следващото описание и оценка на Общия план за преструктуриране трябва естествено да се вземе предвид и съществуването на корабостроителница Гданск, предишните усилия за нейното преструктуриране и държавната помощ, която тя е получила и ще получи в бъдеще.
а) Търговска стратегия
(144)
В съответствие с Общия план за преструктуриране, слелите се корабостроителници ще извършват два вида дейности: корабостроителни и други.
(145)
По отношение на корабостроителната дейност, в краткосрочен план ISD Polska ще се насочи към пазарни сегменти като контейнеровози (с малки до средни размери, 500-3 000 TEU), съдове за общи товари („класически“ съдове за транспорт на сухи товари, многофункционални съдове и товароподемници) и съдове за превоз на автомобили (големи съдове за превоз на автомобили, с размер C6600) като ще развива и дейности в сектора на съдове за обслужване на нефтени платформи в морето (напр. съдове за закотвяне/буксиране, съдове за доставки, екипажни лодки), които трябва да станат преобладаващи в средносрочен план.
(146)
Пазарният анализ се основава на сравнения с продукцията на други европейски корабостроителници и на опита на слелите се корабостроителници. В плана се признава, че ще трябва да бъде развито необходимото ноу-хау за производство на съдове за обслужване на нефтени платформи и че производството през първите няколко години ще се реализира чрез подизпълнители. В Общия план за преструктуриране от месец септември се описва предишния опит на корабостроителница Гданск в конструирането на корпуси на съдове за обслужване на нефтени платформи и се пояснява, че в регистъра за поръчки на корабостроителницата фигурират съдове от този тип. Планът показва също, че корабостроителница Гданск наскоро е подписала писмо за намерения за петгодишно сътрудничество с известен строител на съдове за обслужване на нефтени платформи, който ще подпише с корабостроителница Гданск договор за подизпълнение за корпуси с нарастваща степен на сложност. В плана се предвижда постепенно преминаване от тази подизпълнителска дейност към строеж на напълно оборудвани съдове за обслужване на нефтени платформи и се признава необходимостта постепенно да се създаде капацитет за строеж на напълно оборудвани кораби и да се изгради мрежа от доставчици.
(147)
При планираното производствено портфолио се приема, че производството на контейнеровози първоначално ще се запази, но постепенно ще бъде маргинализирано до 2011 г., след което ще бъде преустановено. В плана се предвижда портфолио, включващо съдове за обслужване на нефтени платформи и големи съдове за превоз на автомобили C6600. В съответствие с Общия план за преструктуриране, след месец юни слелите се корабостроителници трябва да сключат договори за производство на 13 плавателни съда през 2008 г. (3 контейнеровоза, 5 съда за обслужване на нефтени платформи и 5 съда за превоз на автомобили), 16 плавателни съда през 2009 г. (2 контейнеровоза, 8 съда за обслужване на нефтени платформи и 6 съда за превоз на автомобили), по 15 плавателни съда през 2010 и 2011 г. (1 контейнеровоз, 7 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили), 17 плавателни съда през 2012 г. (10 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили) и по 18 плавателни съда през 2013 и 2014 г. (14 съда за обслужване на нефтени платформи и 4 съда за превоз на автомобили). Производственият план беше променен в Общия план от септември: между 2009 и 2011 г. трябваше да се строят по 12-13 плавателни съда на година (5-7 съда за превоз на автомобили и 6 съда за обслужване на нефтени платформи; в регистъра за поръчки след 2008 г. няма контейнеровози).
(148)
Що се касае до дейността извън областта на корабостроенето, ISD Polska възнамерява в слетите корабостроителници да започне производство на вятърни генератори и стоманени конструкции. Планът предвижда производството на вятърни генератори да започне през 2011 г. (75 броя), и да достигне 350 броя до 2014 г. (планирана височина 80 метра).
(149)
Планът от месец юли предвижда производство на различни стоманени конструкции (напр. конзоли, складови конструкции, стоманени конструкции за строителната промишленост и детайли за плавателни съдове), нарастващо от 2 174 тона през 2008 г. до 13 500 тона до 2011 г. (20)
(150)
Септемврийският план за преструктуриране съдържа подробности за ноу-хауто на ISD Polska (или други дружества от Donbas Group) в областта на стоманените конструкции. Планира се преместване на част от производството от Huta Częstochowa в слелите се корабостроителници. Планът обобщава резултатите от пазарно проучване на независим консултант (Roland Berger), предприето като подготовка за развитието на сегмента стоманени конструкции в корабостроителница Гданск, след като ISD Polska придоби своя пакет акции в началото на 2007 г. Според плана това проучване прогнозира ръст в сегмент стоманени конструкции в Европа и по-конкретно в Полша (напр. развитие на инфраструктурата с помощта на структурните фондове). Това проучване не беше предоставено на Комисията.
(151)
Септемврийският план съдържа различни прогнозни обеми на производството на стоманени конструкции, както е показано в долната Таблица 1a.
Таблица 1a
Планирано производство на стоманени конструкции в тонове (Общ план за преструктуриране от септември 2008 г.)
Продукти
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Конзоли
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Подемници
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Складови конструкции
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Стоманени конструкции за строителството
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Детайли за плавателни съдове
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Общо
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(152)
Общият план за преструктуриране показва, че производствените активи на двете корабостроителници са се влошили значително и са на нивото на тези на европейските корабостроителници от началото на 90-те години на миналия век. Планираните инвестиции възлизат на 111 милиона EUR за корабостроене и 193 милиона PLN за други дейности (175 милиона PLN за вятърни генератори и 18 милиона PLN за стоманени конструкции).
(153)
Инвестициите в корабостроенето ще бъдат реализирани на два застъпващи се етапа между 2009 и 2011 г. Най-важните инвестиции (21) са в рязането на дебели листови материали, производството на плоски панели, нов цех за тръби и ново хале за обемни секции. Тези инвестиции, заедно с организационните промени, трябва да доведат до увеличаване на производителността от сегашните 45 човекочаса/CGT до целевите 20 човекочаса/CGT (22).
(154)
Главните организационни потребности касаят: продажбите (договорите), покупките на материали и услуги, проектантските възможности, производството, човешките ресурси и информационните технологии.
(155)
Общата програма за преструктуриране предвижда създаване на център за планиране, който ще е отговорен за ефективното планиране на производството на всички организационни нива на слелите се корабостроителници. Целта, поради която се създава този център, е изглаждане на всякакви недостатъци в планирането, изготвяне на графици, бюджетиране и проверка на производствения процес.
(156)
Що се касае до договарянето, ISD Polska възнамерява да въведе клаузи за индексация, за да защити корабостроителницата от увеличаване на цените на материалите и на заплатите, като прехвърли риска на собственика на кораба. Корабостроителницата трябва също да въведе нов типов договор. Извлечения от някои съществуващи договори за строеж на кораби бяха приложени към септемврийския общ план за преструктуриране, за да се покаже, че корабостроителницата има възможност да договаря клаузи за индексация с цел хеджиране срещу флуктуациите в цените на стоманата.
(157)
За да се защити от риска от флуктуации във валутните курсове, корабостроителницата възнамерява да въведе необходимата инфраструктура след установяване на разходите и приходите, генериращи валутен риск и определяне на допустимите нива на експозиция на такъв риск. Системата за управление на риска, предвидена в Общия план за преструктуриране се основава на четири основни елемента: отчитане на риска при определяне стратегията на корабостроителницата (дефиниране на търпимостта на риска и управлението на риска), приспособяване на организационната структура, използване на информационни технологии и приемане на различни методи за минимизиране на риска (естествено хеджиране, клаузи за индексация в договорите и закупуване на финансови продукти, като валутни опции и форуърди). Септемврийският общ план за преструктуриране описва по-подробно предлаганата политика на валутно хеджиране. В него са посочени три инструмента за хеджиране, които корабостроителницата трябва да използва; съдържа се количествено измерение на експозицията на валутни рискове на регистъра за поръчки до 2012 г. и на тази база се оценяват разходите за тези инструменти за хеджиране. В съответствие с плана, ISD Polska се свърза с редица банки, които, с цел подготовката на оферти за хеджиране, поискаха ISD Polska да им предостави адекватна стратегия за хеджиране. Според плана, тази стратегия трябваше да бъде разработена през първите шест месеца на преструктурирането.
(158)
В областта на производството целта е да се разгледа проблема с неефективната логистика в корабостроителница Гданск, както и тесните места в корабостроителница Gdynia. Планът предлага разделяне на работата между двете съоръжения и нова схема на материалните потоци.
(159)
По отношение на покупките и управлението на материали, основната цел е да се намалят разходите. Мерките за преструктуриране включват например закупуване на материали на базата на поне три оферти, коопериране по отношение на покупките с Huta Częstochowa, управление на запасите и т.н.
(160)
Корабостроителницата планира да наема на работа и да обучава квалифицирани работници, да разшири използването на и да модернизира съществуващите информационни технологии.
(161)
В областта на работната сила целта е да се преодолеят текучеството и отсъствията. ISD Polska планира да си сътрудничи с местна агенция за наемане на работа. Вътре в дружеството планът предвижда разширяване на системите за професионално развитие, въвеждане на стимули в заплащането (управление на извънредния труд, оценяване на служителите, проверки за отсъствия и заплащане на базата на извършената работа, навременността и качеството на реализацията) и развиване на корпоративна идентичност. В плана се изтъква необходимостта да се намали работната сила от сегашните 8 137 служители (2 651 в корабостроителница Гданск, 4 238 в корабостроителница Gdynia и 1 248 в дъщерни фирми на Gdynia) до между 5 000 и 5 395 служители. Според септемврийския общ план за преструктуриране, постепенно от 2009 до 2012 г. ще се появяват излишъци. Актуализираният план включва изчисления на разходите и ефекта от преструктурирането в областта на работната сила.
(162)
Накрая, по отношение на проектантските дейности планът предвижда работата на проектантската кантора да се рационализира и да е по-тясно свързана с производствения процес.
(163)
Планът съдържа кратко общо описание на желания ефект от тези мерки за организационно преструктуриране, на който е направена количествена оценка с твърдението, че постигнатото в резултат повишение на производителността ще е около 12 човекочаса/CGT (23).
в) Финансово преструктуриране
(164)
По отношение на финансовото преструктуриране, планът предвижда държавната помощ, за която Комисията беше уведомена по време на предприетата от нея официална процедура по разследване (виж част 9 по-долу), да бъде реализирана. В него се предвижда също инжектиране на капитал от държавата в размер на 385 милиона PLN за покриване на публично-правните задължения и се изразява очакване за предоставяне на възможност някои публично-правни задължения (по-конкретно средствата, дължими на ZUS за обществено осигуряване) да се изплащат на вноски и да се издължат до 2018 г. (публично-правни задължения с номинална стойност 418,8 милиона PLN) (24), както и че държавата ще инжектира капитал в размер на 250 милиона PLN, за да покрие очакваните загуби за 2008 г., и чрез Агенцията за индустриално развитие - още 200 милиона PLN финансиране за работен капитал и, на последно място, че ще бъде отменено потенциално задължение от 308 милиона PLN, свързано с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск.
(165)
Планът предвижда около 712 милиона PLN от разходите за преструктуриране да бъдат финансирани от бъдещи парични потоци на дружеството.
г) Разходи за преструктуриране и собствен принос
(166)
Съгласно Общия план за преструктуриране разходите за преструктуриране, направени от корабостроителница Gdynia до момента, възлизат на 936 702 419 PLN, което включва инвестиционни разходи от 98 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 365 милиона PLN (25). Съгласно Общия план за преструктуриране, преструктурирането в Гданск е струвало 311 533 500 PLN, което включва например инвестиционните разходи в размер на 23 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 48 милиона PLN (26). В септемврийския общ план за преструктуриране не са коригирани направените в миналото разходи, но са коригирани прогнозните разходи за преструктуриране на слелите се корабостроителници. Могат да бъдат обособени следните разходи: инвестиционни разходи в размер на PLN 552 милиона, изплащане на просрочени публично-правни задължения в размер на 892 милиона PLN (27), изплащане на т просрочени търговски задължения в размер на 889 милиона PLN, покриване на очаквани загуби за 2008 г. в размер на 250 милиона PLN (28), изплащане на потенциални задължения в размер на 308 милиона PLN във връзка с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск, разходи за унищожаване на излишни производствени активи (хелинги) в размер на 42,8 милиона PLN и разходи за преструктуриране на работната сила в размер на 69 милиона PLN. Сумарно очакваните разходи са 3 милиарда PLN.
(167)
На срещата от 30 септември полските власти предложиха когато се оценява собственият принос за покриване на разходите за преструктуриране да не се взима под внимание de facto оперативната помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото. Полските власти предложиха в оценката си Комисията да вземе под внимание разходите за преструктуриране, направени по времето, когато инвеститорът е поел управлението на корабостроителницата. ISD Polska стана мажоритарен акционер в корабостроителница Гданск на 28 ноември 2008 г. и полските власти твърдят, че направените оттогава разходи за преструктуриране на корабостроителницата възлизат на 62,5 милиона PLN. При положение, че ISD Polska все още не е акционер в корабостроителница Gdynia, всякакви разходи за преструктуриране, направени в миналото за тази корабостроителница, не трябва да се взимат под внимание. В резултат на това, разходите за преструктуриране, предложени от Полша на срещата от 30 септември, биха били 3,065 милиарда PLN.
(168)
ISD Polska твърди, че собственият принос на корабостроителницата и нейните акционери в разходите за преструктуриране са в съответствие с описаното в дадената по-долу Таблица 1б, представяща съдържащите се в септемврийския общ план за преструктуриране предложения.
Таблица 1б
Собствен принос в разходите за преструктуриране, в съответствие с Общия план за преструктуриране
(в PLN)
Заявен предишен собствен принос
1.
Продажба на активи от корабостроителница Gdynia
3 783 515
2.
Размяна на дълг срещу акционерен капитал, предприета от служители и частни кредитори
70 740 000
3.
Продажба на финансови активи от корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 24 юни 2008 г.
72 797 423
4.
Лизинг на производствени активи - Gdynia
8 335 000
5.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Gdynia
98 044 000
6.
Закупуване на акции от ISD
35 875 059
7.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Гданск
22 238 900
8.
Лизинг на производствени активи - Гданск
14 700 000
9.
Заем за преструктуриране от Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Заем от ISD
2 000 000
Заявен бъдещ собствен принос
11.
Увеличаване на капитала от ISD
305 000 000
12.
Увеличаване на капитала от ISD
100 000 000
13.
Продажба на активи
240 000 000
14.
Заем за работен капитал
280 000 000
15.
Инвестиционен заем за некорабостроително производство
185 000 000
16.
Заем за работен капитал за некорабостроително производство
45 000 000
17.
Закупуване на акции от Агенцията за индустриално развитие (29)
69 560 400
(169)
Според поясненията относно Общия план за преструктуриране, предоставени от Полша на 7 юли 2008 г., и септемврийския общ план за преструктуриране, източниците на външното финансиране по точки 14-16 не са известни.
(170)
ISD Polska предвижда да получи заем за работен капитал в размер на 280 милиона PLN през 2012 г. и смята това предвиждане за реалистично, с оглед очакваното за 2012 г. благоприятно, по техни твърдения, съотношение дълг/EBIDTA.
(171)
Относно заемите за некорабостроително производство (производство на вятърни генератори, точки 15-16), ISD Polska възнамерява да създаде дъщерна фирма на слелите се корабостроителници, специализирана в производството на вятърни генератори, и очаква тази дейност да привлече външни капитали. В септемврийския общ план за преструктуриране е предоставена допълнителна информация относно инвестиционния заем за проекта за вятърни генератори (точка 15). Тя включва кратко описание на този проект, който трябваше да се представи за разглеждане на различни банки. Към плана за преструктуриране са приложени две писма за проявен интерес към този проект от Kredyt Bank (KBC) и Fortis Bank, съответно от 4 август и от 4 септември 2008 г. Fortis Bank твърди, че е добре известна с интереса си към проекти за възобновяеми енергийни източници. Тя заявява, че проектът за вятърни генератори на ISD изглежда много интересен и че би приветствала допълнителни разговори по конкретни въпроси. Kredyt Bank потвърждава, че проявява интерес към финансиране на проекти за възобновяеми енергийни източници. Банката изброява анализите, които ще трябва да бъдат направени преди да разгледа искане за заем: оценка на бизнес плана и финансовия модел на базата на реални предвиждания, отразяващи пазарните закони, оценка на доходността на проекта и неговата чувствителност към фактори като цени на материали и обменни курсове, оценка на съществуващите договори за доставки и резултата от извършващите се административни процедури относно правния статут на земята, върху която ще се реализира проекта.
(172)
С писмо от 8 юли 2008 г. Полша предостави списък на финансовите и производствени активи, които ISD Polska възнамерява да продаде, за да получи приходи от 189 милиона PLN. В септемврийския общ план за преструктуриране числото е променено на 240 милиона PLN, като основната разлика е в оценката на главната компонента на тази частична ликвидация - продажбата на земята, заемана сега от три хелинга в корабостроителница Гданск. Докато в юнския план за преструктуриране е указан очаквания нетен приход от продажбата (продажна цена минус разходи за подготовка на земята за продажба), в септемврийския план е дадена номиналната стойност на прихода от продажбата, а разходите за подготовка на земята са включени в оценката на разходите за преструктуриране. Към септемврийския план беше приложена независима оценка на земята. В оценката не се отбелязва актуалната пазарна цена на земята, но се оценява нейната стойност за инвеститор, който би я купил с цел развитие (апартаменти, офис-сгради).
(173)
Полша обясни, че хелингите в корабостроителница Гданск и прилежащите земи сега са собственост на дружество с название Synergia 99. Корабостроителница Gdynia е един от акционерите на Synergia и, по силата на акционерно споразумение, има право да придобие хелингите и прилежащите земи, ако Synergia бъде ликвидирано. Според информацията, предоставена от Полша, разделянето на активите на Synergia между неговите акционери зависи от развитието на провеждащите се административни процедури за определяне на границите на пристанище Гданск.
(174)
В септемврийския общ план за преструктуриране се разяснява, че провеждащите се административни процедури не касаят прилежащия към хелингите парцел и се включва потвърждение от Synergia 99 от дата 28 август 2008 г., че дружеството ще подаде заявление пред компетентните органи за изключване от района на пристанището на земята, върху която са разположени хелингите.
(175)
В септемврийския план също така се разяснява, че мерките за ликвидация на Synergia 99 са съгласувани с неговите акционери. Тя ще се реализира на два етапа: първоначално Synergia 99 ще бъде разделена на две дружества, всяко от които ще вземе под свой контрол определени активи от Synergia 99, след което корабостроителница Gdynia ще стане едноличен собственик на дружеството, което придобие земята, върху която са разположени хелингите. Според плана, първата фаза на процеса на ликвидация трябва да се реализира на събрание на акционерите на Synergia на 15 октомври 2008 г. Планираното разделяне обаче зависи от извършените промени на границите на пристанището. Споразумението на акционерите относно мерките за ликвидация на Synergia 99 е с ограничен срок.
(176)
Според счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia, пакетът акции на корабостроителницата в Synergia 99 е в размер на 40 милиона PLN. Според септемврийския общ план за преструктуриране (30), през август 2007 г. Бордът на Synergia 99, с оглед сключване на акционерно споразумение за разделянето на активите на Synergia в случай на ликвидация на дружеството, е потвърдил, че номиналната стойност на активите на Synergia 99 е […] (31) милиона PLN , което, според Борда, е тяхната пазарна стойност. Независима експертиза, препратена от Борда до акционерите по това време потвърждава, че пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е била […] милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(177)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа изменени финансови прогнози. Те се основават на определени предположения относно инфлацията (WIBOR 3m), обменния курс USD/PLN и цените на материалите, които на свой ред се основават на преценки на външни експерти. Обменният курс PLN/USD, заложен през месец юни, е 2,254 за 2008 г. и 2,32 за 2009 г., докато в септемврийския план, на базата на външен доклад (32), е заложен обменен курс 2,32 за целия период на преструктуриране. Заложената през юни цена на стоманата за 2008 г. е 1 381 USD/t, с понижение до 1 211 USD/t за 2011 г. и ново покачване до 1 359 USD/t за 2014 г. Септемврийският план се базира на по-високи цени на стоманата (1 539 USD/t през 2009 г., 1 350 USD/t през 2011 г. и 1 516 USD/t през 2014 г.). В юнския общ план за преструктуриране се предвиждат следните тенденции в ръста на заплатите: 7,6 % през 2009 г., 7 % през 2010 г., 6 % през 2011 г. и около 5 % след 2012 г. Септемврийският план прогнозира по-нисък процент на увеличение: 5,8 % през 2009 г., 5 % през 2010 г., 4 % през 2011 и 2012 г. и 3 % на година след 2012 г. (33) В юнския план за преструктуриране се предвижда инфлация от около 2,2 %. В септемврийския план се предвижда по-висока инфлация, започваща от 3,4 % през 2009 г. (34) и намаляваща постепенно (до 2,5-2,6 % след 2012 г.) (35).
(178)
Основната промяна във финансовите преценки от септемврийския план в сравнение с юнския план засяга приходите от продажби на плавателни съдове и от некорабостроителни дейности. По-конкретно, в септемврийския план се прогнозират значително по-високи цени на съдовете за превоз на автомобили - един от двата основни продукта. Тази промяна в предвижданията има съществено отражение върху прогнозите за отчета за приходите и разходите.
(179)
В септемврийския план прогнозата за консолидирания отчет за приходите и разходите от корабостроителни и некорабостроителни дейности е за положителен коефициент на печалба от 2009 г.: (4,1 % през 2009 г., 3,1 % през 2010 г., 7,4 % през 2011 г. и 6,4 % в края на периода на преструктуриране през 2012 г.). Коефициентът на печалба ще се понижи до 4,3 % през 2014 г. (тенденция на пазарен спад) и след това постепенно ще се увеличи до 7,7 % през 2017 г.
(180)
Юнският общ план за преструктуриране включва кратък анализ на чувствителността за изследване на ефекта от определени промени на основните предположения върху 10-годишните EBIDTA и кумулативни печалби. По-конкретно, в него се анализира ефектът от допълнително повишаване на курса на PLN с 5 гроша и допълнително увеличение с 5 % на цените на стоманата и заплатите. Септемврийският общ план за преструктуриране включва нов и по-подробен анализ на чувствителността, показващ по-конкретно отражението на повишаване с 5 % на курса на PLN спрямо USD. В септемврийския общ план за преструктуриране се изказва предположение, че Полша ще приеме еврото през 2013 г. и че след това операциите на корабостроителницата няма да се влияят от флуктуациите в обменния курс PLN/USD. Новият анализ на чувствителността показва отражението на девалвация на USD спрямо еврото с 5 % през 2013-2017 г. (т.е. както се предполага, след като Полша приеме еврото).
(181)
Според финансовите прогнози в юнския план, несконтирано изплащане (независимо от променящата се стойност на парите с времето) няма да бъде постигнато до 11-та оперативна година, т.е. 2019 г. При това изчисление се взима предвид само финансовата експозиция на инвеститора (440 милиона PLN), което означава, че натрупаните парични потоци за разглеждания период се сравняват само с инжектиране на капитали от инвеститора и не се отчита факта, че се очаква първо държавата да извърши значително инжектиране на капитали. В плана се предполага, че разходите за преструктуриране, възлизащи приблизително на 712 милиона PLN, ще се финансират от бъдещите парични потоци на дружеството.
(182)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа сконтирано изчисление за периода на изплащане, който е определен на 10 години. Освен това, в плана се изказва предположение, че голяма част от разходите за преструктуриране (712 милиона PLN) (36) ще се покрият от бъдещи парични потоци.
7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ, ИЗГОТВЕН ОТ ПКК
(183)
ПКК беше учредена в Полша през 2007 г. с цел придобиване на корабостроителница Gdynia. Тя е собственост на две дружества: Marine Co и Maritim Shipyard, контролирани от полския бизнесмен г-н Janusz Baran. Двете дружества действат от 90-те години на миналия век в Gdynia, Гданск и Шчечин, като произвеждат кораби и лодки и работят като подизпълнител за по-големи корабостроителници, главно в Германия, Норвегия, Нидерландия и Франция, като произвеждат блокове и секции и извършват услуги. Групата като цяло има 1 500 служители.
а) Търговска стратегия
(184)
По отношение на търговската стратегия, в плана се предполага, че дружеството ще строй главно контейнеровози, съдове за превоз на автомобили и газови танкери и че на година ще се произвеждат до десет съда за обслужване на нефтени платформи. Предполага се също така, че в бъдеще корабостроителницата ще произвежда по дванадесет съда на година, какъвто ще е капацитетът на корабостроителницата след затварянето на малкия док. В частта за бъдещото производство се предполага, че броят на произвежданите кораби ще се увеличава (от 6 през 2008 г. на 12 през 2009 г., 17 през 2010 г. и 21 през 2012 г.). В предоставения финансов модел, на базата на който очевидно са изготвени финансовите прогнози, също се предполага, че производството ще се увеличи до 21 съда през 2012 г.
(185)
Освен това, планът предвижда диверсифициране на дейностите и изграждане на терминал за контейнери в рамките на съществуващите площи на корабостроителницата. Според плана, след намаляването на капацитета, корабостроителницата ще разполага с излишна брегова ивица, на която може да се построи терминал за контейнери с капацитет 150 000 TEU на година.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(186)
Основните предлагани мерки за преструктуриране са индустриално преструктуриране чрез реализиране на инвестиционна програма, предназначена за увеличаване на производителността, снижаване на разходите и съкращаване на производствения цикъл. Предвижданите разходи за инвестиционната програма за корабостроене са 80 625 000 EUR. Предвидени са също и инвестиции от 50 милиона PLN (около 15 милиона EUR) за построяването на терминал за контейнери. Това би означавало общи инвестиционни разходи от 95,6 милиона EUR. В друга част от плана за преструктуриране обаче, общите инвестиции се оценяват на 131 милиона EUR (443 милиона PLN). Разликата между двете числа не се пояснява в плана. Съгласно плана, реализирането на тези мерки ще намали разходите за един плавателен съд с 25 % през петгодишния период.
(187)
В плана се предвижда също реализация на интегрирана информационно-технологична система, която ще управлява всички области на дейност в корабостроителницата, а именно: проектиране, доставки, складови наличности, обработка на стомана, планиране, производствен надзор и счетоводство.
(188)
Планът предвижда или запазване на наличната работна сила, или намаляването ѝ с 650 души. Не е ясно кои фактори ще повлияят избора на една от двете възможности. Планът предвижда въвеждане на основаваща се на стимули система на заплащане.
(189)
По отношение на един от основните проблеми на корабостроителницата, а именно експозицията на флуктуации на валутните курсове и увеличаването на цените на стоманата, в плана се предлага включване на клаузи за индексация в договорите и естествено хеджиране (направените разходи във валутата на приходите).
(190)
Планът предвижда също, че финансирането на кораби ще се осигури чрез авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната практика по отношение на стабилни дружества и краткосрочни кредити, гарантирани от Министерството на финансите.
в) Финансово преструктуриране
(191)
По отношение на финансовото преструктуриране, в плана се предполага, че съществуващите договори ще бъдат предоговорени, за да се намалят очакваните загуби. Според плана, преструктурирането ще увеличи цените с 30 % (до преобладаващото на пазара ниво) и ще генерира допълнителен приход от 100 милиона USD.
(192)
Реализацията на плана зависи от отпускането от държавата на допълнителна помощ под формата на инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN, отписване и разсрочване на публичноправните задължения на обща стойност 497 милиона PLN и покриване на всякакви други натрупани и потенциални задължения на корабостроителницата (като бъдещи загуби по съществуващи договори или съдебни спорове). На последно място, инвеститорът призовава държавата да направи необходимото така, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити да гарантира производството през периода на преструктуриране при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната ѝ практика по отношение на стабилни дружества и Министерството на финансите да предостави гаранции за работен капитал в размер на 297 милиона PLN.
г) Собствен принос
(193)
По отношение на собствения принос, планът предвижда инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN за финансиране на инвестициите и покриване на очакваните загуби по съществуващи договори. Освен това, в плана се предлага собственият принос в процеса на преструктуриране да включва също и приход от 50 милиона PLN от планираната продажба на активи и приход от продажбата на активи, която е извършена след присъединяването (124,5 милиона PLN). Може да бъде изразено становище, че с това собственият принос се увеличава на 675 милиона PLN. В плана за преструктуриране обаче, инвеститорът декларира собствен принос в размер само на 475 милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(194)
Финансовите прогнози се основават на стабилен валутен обменен курс от 3,46 PLN за едно EUR и 2,2 PLN за един USD. Прогнозите се основават на предположението, че броят на построените кораби ще се увеличи до 21 през 2012 г. и че инвеститорът реално планира да разшири корабостроителната дейност в корабостроителницата: очаква се продажбите да възлязат на 1,2 милиарда PLN през 2008 г. и се предполага, че те непрекъснато ще нарастват, достигайки до 2,6 милиарда PLN към 2012 г. (ръст от 116 % в сравнение с 2008 г.).
8. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(195)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията прие следната методология за оценяване на предложеното от Полша като изравнителна мярка намаляване на капацитета.
(196)
За да бъдат ефективни изравнителните мерки, намаляването на капацитета трябва да е достатъчно, за да се гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането ще е по-малък от настоящия.
(197)
Комисията най-напред оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата и обяви, че монтажът на плавателни съдове на доковете е едно от тесните места в производствения процес на корабостроителницата, който проблем не може да бъде разрешен лесно чрез изнасяне на производство навън. По използваната от Комисията методология, която не се оспорва от полските власти и корабостроителницата, капацитетът се изчислява като се вземе предвид времетраенето на монтажа в дока и типичното портфолио от плавателни съдове (тъй като монтажът на плавателни съдове с различни стойности за CGT може да отнеме еднакво време).
(198)
При определяне на наличния капацитет се взима предвид реално необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в доковете. При определяне на това време се отразяват всички текущи недостатъци на производствения процес, а именно ниска производителност, тесни места, остарели активи, неефективни производствени процеси и проблеми с работната сила. Финансовите ограничения, които търпи корабостроителницата в резултат на затрудненото си финансово състояние, са единственият фактор, чрез който може да се повлияе върху времето за монтаж. Непостоянният достъп или липсата на достъп до работен капитал може сериозно да наруши производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества, изпаднали във финансови затруднения, и не е свързан с неефективност от страна на самото дружество, Комисията възприе мнението, че реалната производителност на корабостроителницата може да се регулира при лесен достъп до работен капитал.
(199)
При определяне на бъдещия капацитет се взима предвид предполагаемо необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в дока, като се предполага, че производителността на корабостроителницата е сравнима със стандартите, установени от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябва да се вземе предвид ефектът от необходимата модернизация на съоръженията и установяването на оптимални работни условия (организация, доставки, работна сила).
(200)
Модернизацията е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови жизнеспособността си в дългосрочен план. Свързаното с това увеличаване на производителността означава корабостроителницата да намали разходите и да ускори производството. С подобряването на различни производствени аспекти, капацитетът, под което се разбира възможност за построяване на определен брой плавателни съдове, ще се увеличи. Следователно, трябва да се отбележи, че закриването на някои мощности, като например предложеното закриване на сух док SD I в корабостроителница Gdynia, може изцяло да се компенсира с увеличаване капацитета на оставащия док. За да могат изравнителните мерки да изпълнят целта си, намаляването на капацитета трябва да е такова, че в края на преструктурирането, т.е. след реализиране на инвестициите и увеличаване на производителността, капацитетът на корабостроителницата да е по-малък от сегашния. Само така могат да се съчетаят двете цели: постигане на жизнеспособност в дългосрочен план, което изисква увеличаване на производителността и ограничаване до минимум на нелоялната конкуренция.
(201)
За да се гарантира правилността на метода за изчисляване на текущия и бъдещ капацитет, трябва да се използва една и съща продуктова гама, т.е. същите типове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ (т.е. със средно CGT на базата на регистъра за поръчки на корабостроителницата).
(202)
В началото корабостроителница Gdynia посочи, че техническият ѝ капацитет е 540 000 CGT. След като горепосочената методология беше разяснена и съгласувана между Комисията и корабостроителница Gdynia, корабостроителницата отбеляза, че техническите параметри, заложени при изчисляване на текущия ѝ капацитет, при независимост от финансови ограничения, бяха производствен цикъл на дока от три месеца при паралелен монтаж на до три плавателни съда на различни етапи на завършеност (частично използване на полутандемния метод в големия док SD II), което води до построяване на до четиринадесет плавателни съда на година. Хипотетичното портфолио беше типичното за корабостроителницата, което беше потвърдено от съществуващия регистър за поръчки и от търговската стратегия, представена в План за преструктуриране 2006. При средно 27 000 CGT на плавателен съд, текущият капацитет, без финансови ограничения, беше определен на 378 000 CGT.
(203)
С цел да се определи отражението на съществуващите финансови ограничения върху производствения процес (т.е. с колко седмици/месеци се удължава производственият цикъл в резултат на закъснели доставки единствено поради липса на работен капитал) и да се прецени дали сериозността на тези ограничения се надценява или подценява, Комисията сравни това число с най-добрия резултат за последните години (12 плавателни съда с общ CGT 272 000 през 2002 г.). На първо място, Комисията отбеляза, че несъответствието между най-добрия резултат през 2002 г. и текущия технически капацитет се дължи отчасти на разликите във вписаните в регистрите поръчки. Корабостроителницата в момента произвежда плавателни съдове с по-голям тонаж. Ако през 2002 г. корабостроителницата произвеждаше плавателни съдове средно по 27 000 CGT, общата ѝ продукция щеше да възлиза на 324 000 CGT. Оставащата разлика може да се отдаде на влиянието на финансовите ограничения върху производствения процес и тя приблизително съответства на два плавателни съда със среден тонаж, т.е. 14 %, което Комисията прие за разумно предположение.
(204)
Що се касае до бъдещият ѝ капацитет, при предположение, че се използват и двата дока, корабостроителницата разясни, че големият док SD II може да се използва както за паралелен, така и за полу-тандемен метод на строителство, така че паралелно могат да се строят до четири корпуса на различни етапи на завършеност. По този начин корабостроителницата ще може да строи по 18 плавателни съда при производствен цикъл на дока от 3 месеца (37). Ако се приеме средна стойност от 27 000 CGT на плавателен съд, бъдещият капацитет на корабостроителницата, ако работят и двата дока, ще бъде 486 000 CGT. Бъдещият капацитет на корабостроителницата, след затварянето на малкия док SD I, ще бъде 12 плавателни съда или 324 000 CGT при тонаж 27 000 CGT на плавателен съд.
(205)
На базата на тези данни Комисията установи, че след затварянето на малкия док SD I капацитетът ще се намали с около 14 %. Като се има предвид, че корабостроителницата ще остане само с едно пусково съоръжение, сух док SD II, и че тя е доказала с подробен брейк-ивън анализ, че всякакво намаляване на капацитета на сух док SD II, в допълнение към затварянето на док SD I, би поставило под заплаха дългосрочната ѝ жизнеспособност, Комисията направи предварително заключение, че затварянето на док SD I, предложено от Полша, ще бъде достатъчна изравнителна мярка.
(206)
В общия план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, се предлага алтернативен набор изравнителни мерки, с оглед на приетата бизнес стратегия. Планът предвижда следните изравнителни мерки в контекста на разследването на държавната помощ за корабостроителница Гданск и корабостроителница Gdynia: затваряне на три хелинга в корабостроителница Гданск до 31 декември 2008 г. доколкото, с оглед на технически, организационни и правни пречки, е възможно преместване на съществуващото производство от корабостроителница Гданск в малкия док в Gdynia. На срещата на 8 юли 2008 г. ISD Polska изложи предвижданията си, че работата по подготовката на малкия сух док в Gdynia няма да позволи хелингите да бъдат затворени преди втората половина на 2009 г. Септемврийският общ план за преструктуриране предлага отлагане на затварянето на двата хелинга до юни 2009 г. и на третия хелинг до октомври 2009 г. (38) В допълнение към това, капацитетът на корабостроителницата ще бъде ограничен до 400 000 CGT на година в продължение на десет години от присъединяването на Полша към европейския съюз, т.е. до 2014 г.
(207)
На срещата от 30 септември ISD Polska информира Комисията, че като допълнителна изравнителна мярка дружеството би могло допълнително да намали производството си до 360 000 CGT на година за десетгодишен период от момента на затваряне на хелингите. ISD Polska отбеляза също, че може да затвори хелингите по-рано от предвиденото в плана за преструктуриране от 12 септември, т.е. може да затвори хелинги B3 и B5 към края на април 2009 г. и хелинг B1 към края на август 2009 г.
(208)
Планът за преструктуриране на ПКК предвижда продажба на по-малкия док в началото на 2009 г. Очакваният приход от 170 милиона PLN ще увеличи работния капитал на корабостроителницата.
9. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ОТПУСНАТА НА КОРАБОСТРОИТЕЛНИЦА GDYNIA (ПОЛОЖЕНИЕ КЪМ МЕСЕЦ ЮНИ 2008 Г.)
(209)
Според полските власти, след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила държавната помощ, отразена в таблици 1-4.
(210)
Таблица 1 представя помощта, отпусната между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша е уведомила за тези мерки с писмо от 13 юли 2007 г. Списъкът включва някои от мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(211)
Полша предостави допълнителни разяснения по отношение на преструктурирането на задълженията в съответствие с глава 5a. Полските власти поясниха, че корабостроителницата е прехвърлила на оператора (39) активи на стойност поне 45 % от стойността на прехвърлените задължения (40). Според Полша, поради тази причина, помощта е равностойна на 55 % от номиналната стойност на задълженията, прехвърлени на оператора. Тази номинална стойност е представена в Таблица 1 по-долу.
(212)
Заемите с гаранции от Министерството на финансите, изброени в таблица 1, бяха предоставени с лихва равна на LIBOR 1M + 100 базисни пункта, докато при издаването на гаранциите рискът от неизпълнение беше оценен от полските власти на 60-70 %. Гаранциите на Министерството на финансите бяха дадени срещу допълнителна гаранция под формата на бланков запис на заповед, издаден от корабостроителницата, и нотариален договор, с който корабостроителницата се съгласява на принудително изпълнение спрямо активите си до 120 % от размера на гаранцията. Начислената от Министерството на финансите премия е равностойна на 0,4 % от гарантираната сума.
(213)
Таблица 1 включва също заеми, отпуснати от Korporacja Polskie Stocznie („KPS“), използвани като финансиране за необходимия работен капитал на корабостроителницата. В предоставените материали от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша твърди, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва съответства на оценката на риска на конкретния проект, за който са поискани заемите.
(214)
За заемите, отпуснати през 2005-2007 г., KPS е начислила лихва варираща от 9,6 % до 13,46 % при среден фиксиран лихвен процент 10,64 %. Освен това е събрала еднократни такси, вариращи от 0,1 % до 0,4 %. Според полските власти, KPS е изискала допълнителна гаранция под формата на приемане на принудително изпълнение, споразумение за цесия върху вземанията, безусловно платежно нареждане, бланков запис на заповед или поставяне на активи под залог (41).
(215)
KPS е създадена през 2004 г. като дъщерна фирма, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, за да оперира като фонд за рискови капитали на Агенцията. Първоначално ролята ѝ е била да служи като двигател за консолидацията на трите най-големи корабостроителници в Полша, който проект е изоставен през 2006 г. По информация, предоставена от Полша през 2006 г. (42), KPS трябваше да бъде финансирана с инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие с вноски в натура (акции в трети дружества), осигурени от Агенцията, и с револвиращ банков кредит, гарантиран от Агенцията, изрично предназначен за финансова помощ за корабостроителниците. Според интернет страницата на полското правителство, KPS трябваше също така да подкрепя корабостроителните операции в Полша, като емитира облигации, изцяло гарантирани от Агенцията за индустриално развитие. Документът, озаглавен „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за строителство на морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ (43), е потвърждение, че KPS трябваше да генерира фондове посредством емитиране на дългови инструменти на стойност около 100 милиона USD, обезпечени с активите, определени за преструктуриране на корабостроителната индустрия под формата на фондове, прехвърлени от Министерство на финансите на Агенцията за индустриално развитие.
(216)
В таблица 2 се съдържат мерките, за които Комисията беше информирана след 13 юли 2007 г., с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г.: два заема от Агенцията за индустриално развитие като финансиране за работен капитал (заплати и търговски задължения). В таблица 2 се представя също и заем, отпуснат от KPS след нейно решение № 02/11/2007, за което Комисията беше информирана с писмо от дата 9 януари 2008 г. (44), Комисията обаче не разполага с подробна информация относно размера и срока на този заем. KPS е начислила лихва от 10,5 % и еднократна такса в размер на 0,1 %.
(217)
Като има предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността на корабостроителница Gdynia да е била предоставена допълнителна държавна помощ от сходно естество.
(218)
В таблица 3 се изброяват неизплатените публично-правни задължения на корабостроителница Gdynia към 30 септември 2007 г. Тази информация беше предоставена от Полша на 9 януари 2008 г. В това писмо Полша потвърди, че корабостроителница Gdynia не е погасявала редовно своите публично-правни задължения. Корабостроителницата е изплащала, доколкото това е било възможно, предвид финансовото ѝ състояние, задълженията си към службата за обществено осигуряване (ZUS) в съответните срокове.
(219)
Според приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г., неизплатените задължения към съответните държавни органи към 1 май 2004 г. са били приблизително в размер на 254 милиона PLN. Между 1 май 2005 г. и 30 септември 2007 г. са се натрупали нови задължения от около 362 милиона PLN. През този период корабостроителница Gdynia фактически е изплатила около 194 милиона PLN (45). Към 30 септември 2007 г. размерът на неизплатените задължения е бил около 423 милиона PLN.
(220)
Корабостроителница Gdynia планираше да изплати поне част от неизплатените задължения от постъпленията от инжектиране на капитали от Министерството на финансите в размер на 515 милиона PLN, което от своя страна е било зависимо от инжектиране на капитали от частен инвеститор, избран в резултат на описания по-горе приватизационен процес.
(221)
На последно място, след присъединяването на Полша към ЕС, корабостроителница Gdynia получи известна помощ, която Полша счита, че „е била отпусната за цели, различни от преструктуриране“ (таблица 4 по-долу). Това беше държавна помощ за научно-изследователска и развойна дейност и професионално обучение с общ размер 412 000 PLN.
(222)
Корабостроителница Gdynia е получила също и друга помощ освен изброената в таблици 1-4 по-долу.
(223)
На първо място, в писмото си от 11 юли 2007 г. (46) Полша уведомява за набор от мерки, означени като „мерки, които да бъдат предоставени […] между 1 юли 2007 г. и края на процеса на преструктуриране.“
(224)
Комисията отбелязва преди всичко, че тези мерки включват възможност за отписване на лихвите, натрупани между 1 юли 2003 и 15 март 2005 г. по публично-правни задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, на обща стойност 6 905 304 PLN. Според Полша, дали тези лихви трябва да бъдат отписани, е предмет на съдебен спор между корабостроителница Gdynia и компетентните полски органи в националните съдилища. Тъй като тези лихви представляват допълнение към основните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a и изброени в таблица 1 по-долу, Комисията счита, че отмяната на лихвите до пълния им размер също представлява държавна помощ (47) и е в обхвата на това решение.
(225)
Комисията също така отбелязва, че в тази таблица се съдържат няколко мерки, изразяващи се в отлагане на плащане или отписване на публично-правни задължения. Не е ясно до каква степен тези мерки припокриват публично-правните задължения, изброени в приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г. (и обобщени в таблица 3 по-долу).
(226)
Най-същественото е, че корабостроителница Gdynia е била облагодетелствана с производствените гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити (наричани по-долу „гаранции за авансови плащания“ или „гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити“). От 1 май 2004 г. практически цялото корабостроене е било финансирано благодарение на тези гаранции. Общо, между 1 май 2004 г. и 12 юни 2008 г. корабостроителница Gdynia е получила 108 гаранции за общата сума от 3 095 529 638 PLN за плавателни съдове, построени в Gdynia (не в корабостроителница Гданск, която по-рано е била дъщерна фирма на корабостроителница Gdynia) (48). В материалите от 11 юли 2007 г. Полша информира Комисията, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще продължи да предоставя гаранции на корабостроителница Gdynia до края на 2008 г.
(227)
Обща характеристика на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не са в състояние сами да натрупат достатъчно работен капитал за строеж на плавателни съдове и разчитат на външно финансиране, било то чрез заеми (така наречените производствени заеми) или чрез авансови плащания от собствениците на корабите за предварително финансиране на производството. Обикновено собствениците на кораби плащат предварително 80 % от цената на вноски, съвпадащи с определени решителни етапи от построяването на плавателния съд, като останалите 20 % се плащат при доставката. Следователно, участието на собствениците на кораби във финансирането на корабостроенето е решаващо. На корабостроителница Gdynia бяха предоставени гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити за гарантиране на авансовите плащания от собствениците на кораби за обезпечаване на риска корабостроителницата да не успее да изпълни задължението си да достави плавателния съд.
(228)
Различни предоставени от Полша материали относно функционирането на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити (49) показват, че тези гаранции са били предоставяни на корабостроителница Gdynia по следния начин. Първо се е подписвал договор със собственика на кораба, който обикновено е съдържал условието корабостроителницата да докаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще се гарантира от Корпорацията-застраховател на експортни кредити. Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюция, че се ангажира да гарантира авансовите плащания за осигуряване на цялостното финансиране за кораба. В следващи отделни споразумения Корпорацията-застраховател на експортни кредити е гарантирала всяко отделно авансово плащане (обикновено четири на брой). Обикновено общата експозиция на Корпорацията-застраховател на експортни кредити на риска корабостроителницата да не изпълни задължението си да достави плавателния съд е била 80 % от покупната цена, т.е. общият размер на авансовите плащания, направени от собственика на кораба преди доставката. Тази обща експозиция е била известна, когато Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюцията за осигуряване финансирането на кораба от неговия собственик. Гаранцията изтичала при доставката на плавателния съд.
(229)
Операциите на Корпорацията-застраховател на експортни кредити са разнообразни (50) и се разделят основно между търговски дейности и дейности, извършвани от името на и гарантирани от Министерството на финансите. За целите на последните дейности била поддържана отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставяни на корабостроителница Gdynia, са част от сферата на дейност, за която Министерството на финансите предоставя насрещни гаранции.
(230)
Според информацията, предоставена от Полша, Корпорацията-застраховател на експортни кредити е предоставяла гаранции за авансови плащания на корабостроителница Gdynia срещу такса, зависеща от размера на гаранцията. Таксата е 2 % на година за гаранции, непревишаващи 35 милиона PLN, и 1 % на година за гаранции, превишаващи 35 милиона PLN. Корпорацията-застраховател на експортни кредити изисква като допълнителна гаранция прехвърляне на собствеността върху кораба, кораба в процес на строеж и строителните материали. Същите условия трябва да се прилагат за гаранциите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити преди края на периода на преструктуриране, т.е. преди 2012 г.
(231)
На последно място Комисията отбелязва, че на 3 юни 2008 г. Полша е приела решение да инжектира допълнителни капитали в корабостроителница Gdynia в размер на 515 милиона PLN.
(232)
Таблици 1-4 и горната информация показват, че след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила помощ на обща номинална стойност 5 018 862 443 PLN (около 1,434 милиарда EUR).
Таблица 1
Държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/1
Гаранции издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 30.3.2006 г.
75 000 000,00
2.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/2
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 11.12.2006 г.
75 000 000,00
3.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8245/1-4
Декрет на Кабинета № 213/2004 от 7.9.2004 г.
7.9.2004 г.
17.9.2004 г.
до 27.2.2007 г.
82 531 200,00
4.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8148/11 и 8184/14-17
Декрет на Кабинета № 222/2004 от 21.9.2004 г.
21.9.2004 г.
1.10.2004 г.
до 15.1.2008 г.
147 662 619,46
5.
Управител на войводство Померания
Отписване
Акт от 30.10.2002 г.
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
600 568,04 (51)
6.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
5 331 071,54 (51)
7.
Войводство Померания
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15/03/2005 г.
Еднократно отписване
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
23 048 186,93 (51)
9.
Агенция за индустриално развитие
Инжектиране на капитали
Член 56 от закон за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение (нотариален акт Rep. A № 3255/2005)
23.6.2005 г.
27.6.2005 г.
Еднократно инжектиране на капитали
40 000 000,00
10.
Асоциация на общините
Схема за изплащане на вноски
Акт от 30.10.2002 г.
№ 200364/1/ZR -Споразумение за преструктуриране от 22.11.2004 г.
22.11.2004 г.
Месечни вноски изплащани от 31.12.2004 г. до 28.2.2006 г.
Еднократна транзакция
419 543,25
11.
Министерство на финансите
Строителна гаранция за плавателни съдове: 8184/21-25
Гаранции, издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 93/2005
12.4.2005 г.
12.9.2007 г.
до 31.12.2007 г.
97 098 200,00
12.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/02/2005
10.2.2005 г.
10.2.2005 г.
8.3.2005 г.
7 500 000,00
13.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/04/2005
12.4.2005 г.
20.4.2005 г.
5.5.2005 г.
7 500 000,00
14.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 04/09/2005
21.9.2005 г.
31.10.2005 г.
4.1.2006 г.
14 500 000,00
15.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/07/2006
24.7.2006 г.
3.8.2006 г.
29.11.2006 г.
10 000 000,00
16.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/04/2006
21.4.2006 г.
26.4.2006 г.
30.7.2007 г.
4 000 000,00
17.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем №01/12/2006
5.12.2006 г.
5.12.2006 г.
7.2.2006 г.
5 500 000,00
11.12.2006 г.
2 300 000,00
18.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/03/2007
20.3.2007 г.
20.3.2007 г.
20.9.2007 г.
6 200 000,00
29.3.2007 г.
2 000 000,00
23.4.2007 г.
5 800 000,00
19.
ZUS
Схема за изплащане на вноски
Заявление от длъжника
Официално все още не е разрешена, но реализирана на практика
На вноски до края на 2008 г.
Вноски до края на 2008 г.
34 272 360,17
Общо
648 678 711,50
Таблица 2
Допълнителна държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 юни 2007 г. и 15 юли 2008 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
20.
Агенция за индустриално развитие
заем
Член 56 от закона за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение за заем № OPP/11/07
4.12.2007 г.
На две вноски:
5.12.2007 г.
4.1.2008 г.
Не по-късно от 31.5.2008 г.
40 000 000
21.
Агенция за индустриално развитие
заем
5.2.2008 г.
54 000 000
22.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02.11.2007
?
Таблица 3
Публичноправни задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
Отпускащ орган
Задължения
Неизплатена сума към 30 септември 2007 г.
(PLN)
23.
ZUS
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
356 708 912
24.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
12 192 821
25.
Град Гданск
Отложено плащане на данък имоти, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
50 872 523
26.
Град Гданск
Отложено плащане на такса за ползване на земя, плащане на вноски
2005-2007 г.
2 859 684
27.
Управител на войводство Померания
Отложено плащане на такса екология, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
361 781
Общо
422 995 722
Таблица 4
Държавна помощ за корабостроителница Gdynia за цели, различни от преструктуриране, по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Цел
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Агенция за индустриално развитие
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Проект, част от INTERREG IIIC - 2005 Закон за бюджета от 22.12.2004 г., Сборник закони № 278 от 29.12.2004 г., точка 2755
Нота за плащане № 05/ERR/2006
30.5.2006 г.
30.5.2006 г.
Еднократна субсидия
1 322,19
29.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Декрет на председателя на Държавния комитет за научни изследвания от 30.11.2001 г. (Сборник закони № 146, точка 1642, съгласно направените изменения)
Проект G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD на ЕС
26.6.2006 г.
26.6.2006 г.
Еднократна субсидия
49 571,98
30.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Решение № 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.1.2009 г.
279 825,51
31.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Закон за финансиране на науката от 8.10.2004 г. (Сборник закони № 238, точка 2390, съгласно направените изменения)
Решение № 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.3.2009 г.
36 509,45
32.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Закон за Държавния комитет за научни изследвания от 12.1.1991 г. (Сборник закони № 33 от 2001, точка 389)
Решение № 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003 г.
30.6.2005 г.
30.6.2005 г.
37 906,00
33.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № 30/2006/efs/gdy професионално обучение, финансирано от ESF от 20.1.2006 г.
2.2.2006 г.
25.5.2006 г.
Еднократна субсидия
4 253,02
34.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № WSAiB/039
1.2.2007 г.
13.3.2007 г.
Еднократна субсидия
2 209,94
Общо
411 598,09
III. ОЦЕНКА
1. КОМПЕТЕНЦИИ НА КОМИСИЯТА
(233)
В приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване се регламентира процедура на временен механизъм. Той представлява законова рамка за оценка на схемите за помощ и индивидуалните мерки за помощ, които се реализират в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и са приложими и след присъединяването.
(234)
Мерки, приведени в изпълнение преди присъединяването, които са неприложими след присъединяването, не могат да се разглеждат от Комисията нито по процедурата на временния механизъм, нито по процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(235)
Но мерки, които не са били приведени в изпълнение преди присъединяването ще се разглеждат от Комисията като помощ, за която е направено уведомление, или като незаконосъобразна помощ, в съответствие с процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(236)
Критерият, който се използва за определяне на момента, в който определена мярка за помощ е влязла в сила, е законово обвързващият акт, задължаващ компетентните национални органи да отпуснат помощта (52). Дали един административен акт е законово обвързващ, се определя от националното законодателство. Комисията обаче трябва да има възможност да проучи тези административни актове, особено по отношение на особени случаи и, на базата на тяхната форма и съдържание, да прецени дали те биха могли да предизвикат у получателите законни очаквания за прилагане от полски съд. Възможността за проучване на националните административни актове е от изключително значение за упражняването от страна на Комисията на изключителните компетенции да одобрява частично отменяне на общата забрана за държавна помощ по отношение на мерките, приложени в Полша след 1 май 2004 г.
(237)
Мярка, приведена в изпълнение преди присъединяването, е приложима след присъединяването, ако по нея все още може да бъде предоставена допълнителна помощ или да бъде увеличен размерът на вече предоставената помощ, т.е. ако точната икономическа експозиция на държавата към датата, на която мярката е влязла в сила, не е известна и остава неизвестна и към датата на присъединяване.
(238)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване, въз основа на информацията, предоставена от Полша, Комисията стигна до заключението, че редица мерки, за които е била уведомена на 29 април 2004 г., фактически представляват нова помощ - незаконосъобразна, или такава, за която е направено уведомление, защото е била предоставена след 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС. Мненията, предоставени от Полша и трети страни след началото на разследването, не доведоха до промяна в заключението на Комисията. По-конкретно, Комисията твърди, че е компетентна да преценява дали мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване, са съвместими с общия пазар. Независимо от това, Комисията отбелязва наличие на отказ от част от тези мерки (мерки 33 и 34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване).
(239)
По-долу Комисията пояснява защо не може да приеме представените от Полша и заинтересованите страни аргументи.
а) Преструктуриране на публично-правните задължения в съответствие с глава 5a
(240)
Комисията изразява съгласие с получателя, че събитието, предизвикало частичното отписване на публично-правни задължения в съответствие с глава 5a, е било приемането на решението за преструктуриране от председателя на Агенцията за индустриално развитие. Комисията обаче не може да приеме твърдението, че това решение е било прието на 19 април 2004 г., т.е. преди присъединяването. Комисията разясни причините за позицията си в решението за откриване на официална процедура по разследване и нито Полша, нито получателят са предоставили допълнителни аргументи. Комисията отново заявява, че с решението от 19 април само се одобрява План за преструктуриране 2004 и не се преструктурират публично-правни задължения в съответствие с глава 5a. Председателят на Агенцията за индустриално развитие не е могъл да постанови решение за преструктуриране преди присъединяването защото не е имал изискващото се в съответствие с глава 5a съгласие на всички публично-правни кредитори, участващи в преструктурирането, и на оператора - дружеството, управляващо операцията по преструктуриране (53). Комисията отбелязва, че Председателят на Агенцията за индустриално развитие е признал този факт, като в решението си от 19 април 2004 г. е отбелязал, че за завършване на преструктурирането в съответствие с глава 5a ще е необходимо допълнително решение и в крайна сметка е издал решението за преструктуриране на 4 януари 2005 г., т.е. след присъединяването.
(241)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че съгласието на всички участващи публично-правни кредитори да преструктурират вземанията си от корабостроителница Gdynia в съответствие с глава 5a представлява законово обвързващият акт, изискващ се в присъждането по делото Fleuren Compost. Получателят, в основни линии, изрази становище, че глава 5a не е lex specialis по отношение на други закони, допускащи преструктуриране на публично-правни задължения и че функцията на Председателя на Агенцията за индустриално развитие е да администрира и подпомага процеса на преструктуриране, а не да замества органите, участващи и компетентни по отношение на конкретни задължения. Комисията отбелязва, че това тълкуване на полското законодателство не съответства на никой от материалите, предоставени от Полша до момента, нито на текста и логиката на глава 5a. Безспорно, както твърди получателят, актът от 30.10.2002„не забранява на органите по преструктуриране да издават решения за отписване, доколкото имат право за това на базата на общи разпоредби“. Независимо от това, ако го направят, такива задължения вече няма да попадат в обхвата на глава 5a заедно с всички, свързани с това предимства, а самият получател е направил следното изброяване: право на заем от Агенцията за индустриално развитие, преустановяване на всякакви текущи принудителни процедури, недопускане на банкрут и неначисляване на лихви върху дължими суми.
(242)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че след 30 юни 2006 г. върху задълженията, преструктурирани в съответствие с глава 5a, не е начислявана лихва. Това тълкуване на полското законодателство беше отхвърлено от Полша. В допълнение, Полша направи уведомление за планираното (частично) отписване на натрупаната след 30 юни 2006 г. лихва като за нова помощ, следователно, очевидно е, че тази лихва реално се е натрупвала.
б) Мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване
(243)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тази помощ е била отпусната de facto поради това, че всички органи по отпускането ѝ са направили устни изявления на среща на правителствената работна група по преструктуриране на корабостроителниците в Полша (екипът на корабостроителната индустрия). Ако е имало такива изявления, те са били само вербални и, в съответствие с полското законодателство, определено са били необходими допълнителни мерки за реализация, за да се породят законни очаквания.
в) Инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие
(244)
Аргументът на получателя, че помощта е била отпусната преди присъединяването, защото точната икономическа експозиция е била известна преди тази дата, е резултат на неправилно разбиране на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване. За да бъде третирана като предишна помощ, дадена мярка трябва да отговаря на две изисквания: трябва да е отпусната преди присъединяването (което е еквивалентно на законово обвързващо решение на компетентния отпускащ орган) и трябва „да не е приложима след присъединяването“. Това са две отделни и кумулативни условия. Аргументът на получателя, че държавната икономическа експозиция е била известна преди присъединяването се отнася до второто от тези изисквания, а не към момента във времето, когато помощта е била отпусната.
(245)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че изискването за регистриране на записването на нови акции в срок от 6 месеца е било само формално. Комисията отбелязва, че, в действителност, след изтичането на 6-месечния период са били необходими две различни нови решения: нова резолюция на общото събрание за увеличаването на капитала и самото записване. Както изглежда, в съответствие с полското търговско право, правото на едно дружество да получи инжектиране на капитали влиза в сила на датата, на която бъде приета резолюция за увеличаване на капитала (т.е. първата резолюция от 17 февруари 2004 г.). Регистрацията е от значение за външните договори на дружеството, а не за взаимоотношенията с неговите акционери. Липсата на регистрация обаче има също така и правен ефект върху взаимоотношенията между дружеството и неговите акционери: ако не бъде изпълнена в срок от шест месеца, резолюцията за увеличаване капитала на дружеството става невалидна и инжектиране на капитали не може да бъде извършено. При тези обстоятелства, за да се увеличи капитала на дружеството, е необходима нова резолюция на акционерите. Такава резолюция наистина е била приета от общото събрание на 4 март 2005 г. Но фактът, че резолюцията не е била приета единодушно (трима от основните акционери са се противопоставили) показва, че тази резолюция не може да бъде считана за чисто формално изискване. Комисията отбелязва също, че капиталът, в крайна сметка, е бил записан от Агенцията за индустриално развитие, а не от Министерството на финансите. Ето защо, резолюцията от 17 февруари 2004 г. не може да бъде считана за окончателно обвързващо решение за отпускане на помощ под формата на инжектиране на капитали, отразена като мярка 32 в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(246)
На последно място, Комисията отбелязва, че нито Полша, нито получателят са оспорили нейното заключение, че мерки 19-27 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване представляват нова помощ, поради което попадат в обсега на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО.
2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
2.1 НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(247)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се определя като несъвместима с общия пазар всяка помощ, отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да било форма, която нарушава или представлява заплаха за конкуренцията, като облагодетелства определени инициативи или производството на определени стоки и оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(248)
Комисията намира, че всички видове помощи, описани в съображения 209-232, са били отпуснати от държавата или чрез държавни ресурси и поради това, че са насочени към една и съща инициатива, са селективни.
(249)
Корабостроителница Gdynia е една от най-големите европейски корабостроителници и активно конкурира на пазара на контейнеровози корабостроителници, особено от Германия и Дания, както Полша и получателят признават и както отбелязват Дания и Датската корабостроителна асоциация в своите мнения относно Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване. В края на 2006 г. 26 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници са били за контейнеровози (54).
(250)
Както изглежда, корабостроителница Gdynia е единствен в ЕС производител на определен тип ро-ро плавателни съдове: големи съдове за превоз на автомобили. Тази специализация обаче не означава, че корабостроителница Gdynia не е в конкуренция, поне потенциално, с други корабостроителници в ЕС. Комисията отбелязва, че е налично значително ниво на взаимна заменяемост по отношение на предлагането, поне в сегмент товарни кораби (55), въпреки че, като се вземе предвид структурата на търсенето на различни категории товарни кораби, тези плавателни съдове не принадлежат само на един пазар.
(251)
Това означава, че други корабостроителници в ЕС могат да не срещнат съществени пречки да започнат производство на съдове за превоз на автомобили, поне що се касае до пречки от технологично естество (производствени мощности, ноу-хау и т.н.). Непрекъснатото субсидиране на корабостроителница Gdynia обаче, което ѝ позволява да сключва договори без цялостно признаване и защита срещу всички свързани с това рискове, би могло да представлява съществена пречка за навлизането на други корабостроителници на пазара на съдовете за превоз на автомобили.
(252)
Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia оперира също и в други сегменти на пазара на товарни кораби, предлагайки продукти като многофункционални плавателни съдове, превозвачи на втечнен нефтен газ, танкери за стоки и химикали и превозвачи на насипни товари. В края на 2006 г. например, танкерите за стоки и химикали са съставлявали около 8 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници (56). Корабостроителниците в Германия и Румъния са особено активни в тези сегменти.
(253)
Въз основа на гореизложеното, Комисията стига до извода, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(254)
На последно място, необходимо е Комисията да определи дали мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, са ѝ дали неоправдано предимство, с което са нарушили или представляват заплаха за конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските власти не са оспорили класифицирането на мерките, обхванати от настоящото решение, като държавна помощ, с изключение на заемите, отпуснати от KPS и гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, според полските власти, са съвместими с инвестиционните принципи на пазарната икономика.
(255)
По-долу Комисията на първо място пояснява защо е възприела становището, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения е в разрез с критериите за кредитори в условията на пазарна икономика. След това оценява оспорваните от Полша мерки. Накрая Комисията разглежда обстоятелствата, при които е отпусната помощта, обхваната от това решение и отражението ѝ върху конкуренцията.
а) Постоянно несъбиране на публично-правни задължения
(256)
Принципът, че постоянното несъбиране на публичноправни задължения може само по себе си да представлява държавна помощ, е установен в съдебната практика (57). Предоставената от полските власти информация (58) ясно показва, че корабостроителница Gdynia има значителни просрочени публично-правни задължения още от 2004 г. Корабостроителницата е изплащала публично-правни задължения нередовно и неизплатените ѝ задължения непрекъснато са били отлагани, по всяка вероятност без каквото и да било официално решение на съответните публични кредитори, или са били разсрочвани. Полша обясни, че получателят е възнамерявал да изплати публичните задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г. (общо 443 милиона PLN), като използва инжектиране на капитали от Министерството на финансите след приватизацията на корабостроителницата. Тъй като това събитие не е сигурно и е неопределено във времето, намерението на корабостроителницата предполага, че на практика публично-правните задължения са били отложени за неограничен или неопределен период от време и са били изплащани, само когато паричният поток на корабостроителницата е позволявал това. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би приел такова неограничено отлагане на задълженията към него, което зависи от несигурното извършване на приватизация и рекапитализация от държавата (което представлява държавна помощ със съмнителна законосъобразност и съвместимост с единния пазар). Освен това, липсват каквито и да било индикации, че съответните публични кредитори са предприели някакви действия за изискване на своите публично-правни вземания от корабостроителница Gdynia, по-конкретно чрез принудително изпълнение или по закона за банкрутите. Следователно, Комисията стига до извода, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения представлява предимство, което получателят не би получил от кредитор в условия на пазарна икономика, и следователно представлява държавна помощ, подобна на (безлихвен) заем.
б) Мерки, за които Полша счита, че издържат теста за частен инвеститор
(257)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че помощта под формата на заеми за работен капитал е независима от държавна помощ. Комисията отбелязва, че поисканият от KPS лихвен процент е бил с около 400 базисни пункта над референтния. Комисията отбелязва също, че корабостроителница Gdynia е била в много несигурно финансово състояние в продължение на няколко години, като задълженията съществено са превишавали активите й. Корабостроителница Gdynia не е успяла да получи финансиране за своето производство от никакъв друг външен източник. Работният ѝ капитал е бил финансиран чрез авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, чрез заеми, изцяло покрити с гаранции от Министерство на финансите, и чрез заеми от KPS. Исканият от KPS лихвен процент, следователно, не отразява правилно поетия риск. Въпреки че от KPS са изисквали допълнителна гаранция, нейната стойност остава под въпрос; не трябва да се забравя, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите са изисквали подобна допълнителна гаранция и, като се вземе под внимание съотношението активи/пасиви на корабостроителница Gdynia, вероятно от KPS не са получили първокласна допълнителна гаранция на базата на активите на корабостроителницата. Във всеки случай Полша не е предоставила подробна информация, даваща възможност на Комисията да определи реалната стойност на изискваната допълнителна гаранция.
(258)
Още повече, няма разлика между заемите, отпускани от KPS, и тези, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, която е собственик на KPS. Трудно е да се твърди едновременно, както прави Полша, че заемите, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, представляват държавна помощ, докато тези, отпускани от дъщерната ѝ фирма KPS, са в съответствие с принципа за инвеститор в пазарни условия.
(259)
На последно място, Комисията отбелязва, че KPS е създадена като контролиран от държавата фонд с публично-правни цели, финансирането на който се осигурява изцяло или се гарантира от държавата чрез Агенцията за индустриално развитие. Според документа „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010“, KPS е „основана да организира финансиране на производството на корабостроителницата до установяване на контрол от частни инвеститори“. Стратегията, която преследва не само икономически, но и социални, и макроикономически цели (59), дава разнообразни права на KPS, както и на Агенцията за индустриално развитие, на Министерството на финансите и на други компетентни обществени органи. Финансовите връзки на KPS с Агенцията за индустриално развитие и Министерството на финансите са очевидни и KPS действа по-скоро като механизъм за прехвърляне на активи, определени от държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително Gdynia.
(260)
В светлината на описаното по-горе Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в пазарни условия, когато е предоставяла заеми за работен капитал на корабостроителница Gdynia. Следователно, тези заеми, изброени в съображение 158, таблици 1 и 2, представляват държавна помощ.
(261)
В мненията си след приемането на решението за откриване на официална процедура по разследване, Полша изрази становището, че гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на корабостроителница Gdynia не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(262)
На първо място, Комисията изтъква, че гаранциите за авансови плащания от Корпорацията-застраховател на експортни кредити се гарантират от Министерството на финансите и че свързаните с тях транзакции се извършват по отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Ако средствата по тази сметка са недостатъчни, Корпорацията-застраховател на експортни кредити може или да тегли заеми от Министерството на финансите, или да ползва гаранции за заеми от Министерството на финансите.
(263)
На второ място, Комисията припомня решението си от 18 юли 2007 г. по дело № 105/07 (60), в което одобрява като независима от държавна помощ схемата, по която Корпорацията-застраховател на експортни кредити е осъществявала програмата си за експортно застраховане, гарантирана от Министерството на финансите. Тази схема сега покрива този тип производствени гаранции, който корабостроителница Gdynia е получавала през последните няколко години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (61) дружества във финансови затруднения по смисъла на Насоките за държавна помощ за подпомагане и преструктуриране на дружества, изпитващи затруднения. Основната характеристика на схемата е, че гаранционните премии се определят на базата на оценка на риска. Например премията върху гарантираната сума за дружество, спадащо към категорията с най-висок риск е […] % на година за гаранции под 2 години и […] % на година за гаранции над две години. Базовата премия е […] % на година. За сравнение, на корабостроителница Gdynia са предоставяни гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити срещу премия от 2 % на година при гаранция, непревишаваща 35 милиона PLN, и срещу премия от 1 % на година при гаранция, превишаваща тази сума.
(264)
Ясно е следователно, че корабостроителница Gdynia няма право на гаранции, покрити от описаната по-горе схема и одобрени от Комисията като независими от държавна помощ. Съответно гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia, не са независими от държавна помощ.
(265)
Освен това е очевидно, че премията върху гарантираната сума, начислена на корабостроителница Gdynia, е значително под базовата премия, прилагана при гаранции за стабилни дружества и няколко пъти по-ниска от премията, която се иска от високорискови дружества, които обаче все пак имат права по описаната по-горе схема. Комисията стига до заключението, че приложената по отношение на корабостроителница Gdynia гаранционна премия не съответства на пазарните премии и следователно тези гаранции представляват държавна помощ.
(266)
На трето място, в съответствие с Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (62), за да може индивидуална държавна гаранция да не представлява държавна помощ, заемателят не трябва да има финансови затруднения. Очевидно тук случаят не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемателят има финансови затруднения, делът от гаранцията, представляващ помощ, може да бъде толкова голям, колкото сумата, покрита от тази гаранция.
(267)
На последно място, Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia е разчитала изключително на гаранции, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите, и не е успяла да получи никакви гаранции на пазара.
(268)
В светлината на горното, Комисията стига до заключението, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити не е действала като инвеститор в пазарни условия при предоставянето на гаранции на корабостроителница Gdynia.
в) Нарушаване на конкуренцията поради държавната помощ за корабостроителница Gdynia
(269)
Комисията изразява позицията, че разчитането изцяло на държавна помощ е позволило на корабостроителница Gdynia да използва нарушаваща конкуренцията практика като определяне на цени, по-ниски от производствените разходи, без да търпи последствията, до които обикновено води такава практика, а именно - отстраняване от пазара.
(270)
Освен това, Комисията отбелязва, че един от основните дългосрочни проблеми на корабостроителница Gdynia е сключването на договори, които се оказват губещи при увеличаването на курса на злотата спрямо долара, който е определящата валута в корабостроителния бизнес, и с увеличаването в целия свят на цените на стоманените плочи. Тези външни фактори вече бяха определени като основни заплахи за продължаването на дейността на корабостроителницата в План за преструктуриране 2002 и, впоследствие, в изменената версия от 2004 г., в новия План за преструктуриране 2006 и, на последно място, в процеса на приватизацията през 2008 г.
(271)
Въпреки факта, че тези заплахи са били известни на мениджърите на корабостроителницата, тя е продължила да сключва договори, без да предприема каквито и да било мерки за намаляване на риска. Тази търговска практика е продължила по време на безпрецедентния разцвет на корабостроителния пазар между 2004 и 2008 г., когато цените в корабостроенето се повишиха до рекордни нива. В резултат на тази практика корабостроителницата успя да поддържа дейността си и числеността на персонала, но на цената на големи загуби от редовното корабостроително производство. Според доклада за необходимата грижа, изготвен от Amber в първата половина на 2008 г., текущият регистър за поръчки с доставки, предвидени за 2008 и 2009 г., също е обременен от риска за значителни загуби поради сключени на загуба договори без никакви мерки за намаляване на риска. Това е потвърдено от Полша.
(272)
На тази база Комисията стига до заключението, че цялата помощ, предоставена на корабостроителница Gdynia, която е описана в част II, точка 7, е била такава, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на корабостроителния пазар.
(273)
В заключение, Комисията изразява позицията, че всички мерки, предоставени на корабостроителница Gdynia, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
2.2 Възможност за Полша и трети страни да предоставят мнения
(274)
С решението си от 1 юни 2005 г. Комисията откри официална процедура по разследване на редица мерки, включително преструктуриране на задължения (отписване, отлагане, промени в графика на изплащане) на базата на различни правни основания и касаещи определен брой публични кредитори, инжектиране на капитали, производствени гаранции и мерки за увеличаване на капитала от страна на Министерството на финансите (емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал).
(275)
Комисията също така ясно заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос, не може да бъде приет. Във връзка с това, Комисията изрази съмнения дали гаранциите за авансовите плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ и обяви, че ще разследва естеството на тези авансови плащания.
(276)
И Полша и получателят предоставиха мнения; но докато те оспорваха компетенциите на Комисията да оцени съвместимостта на някои от разглежданите мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че, доколкото тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те представляват нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Единственото изключение беше естеството на гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, за които се твърдеше, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша изрази също и становището, че заемите, отпуснати от KPS, не представляват държавна помощ. Комисията разгледа горните аргументи, представени от Полша и получателя.
(277)
Както се вижда от гореописаните събития, по време на разследването от Комисията няколкократно бяха извършени съществени промени в стратегията на полското правителство в качеството му на мажоритарен собственик на корабостроителница Gdynia. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше сменена от стратегия за разделяне на корабостроителници Gdynia и Гданск и решение за частична приватизация на корабостроителница Gdynia, а по-късно - от стратегия за пълна приватизация. Такава перспектива за стратегията е също под въпрос, като се има предвид явната липса на интерес от страна на участниците на пазара за закупуване на корабостроителницата.
(278)
Както е указано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските власти, в качеството им на собственик на корабостроителница Gdynia, и със самата корабостроителница Gdynia. Комисията редовно предупреждаваше както Полша, така и корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата с държавни средства, вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, като се вземе предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата и липсата на каквото и да било външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията предупреждаваше също, че тази държавна помощ е отпусната в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО и е несъвместима с общия пазар. Комисията също така няколкократно отбеляза, че гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ.
(279)
В хода на разследването си Комисията също така събра информация за извършваните от KPS операции и естеството на заемите за работен капитал, които тя е отпускала на корабостроителницата. Комисията предупреди Полша, че по всяка вероятност тези заеми представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
(280)
На последно място, в хода на своето разследване, Комисията установи, че корабостроителница Gdynia продължава да натрупва публично-правни задължения. Комисията събра информация по този въпрос и информира Полша (в качеството ѝ на собственик и кредитор на корабостроителницата), че липсата на принудително изпълнение по отношение на публично-правните задължения или тяхното преструктуриране би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ЕДИННИЯ ПАЗАР - ДЕРОГАЦИЯ ПО ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(281)
Основната цел на мерките е подпомагане на дружество, изпитващо финансови затруднения, и поддържане на платежоспособността му. В такива случаи предвиденото в член 87, параграф 1, буква в) от Договора за ЕО изключение, допускащо прилагане на държавна помощ, отпусната за подпомагане развитието на определени стопански дейности, когато тази помощ не се отразява неблагоприятно върху условията на търговия в степен, противоречаща на обществените интереси, при спазване на съответните условия.
(282)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дестабилизирани дружества понастоящем се регламентира от насоките на Общността за държавна помощ за преструктуриране и оздравяване на изпитващи затруднения дружества (63) (наричани по-долу „Насоките“), които замениха предишния текст, приет през 1999 г. (64) (наричани по-долу „Насоките от 1999 г.“).
(283)
В преходните разпоредби на Насоките се регламентира, че уведомления, регистрирани преди 10 октомври 2004 г., се разглеждат в светлината на критериите, приложими към момента на уведомяване (точка 103). В настоящия случай Комисията е била уведомена за някои от мерките по преходния механизъм, в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване на 29 април 2004 г., когато са били в сила Насоките от 1999 г. Насоките обаче също така регламентират, че те ще се прилагат за оценка на всякаква помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без одобрението на Комисията (незаконосъобразна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г. (точка 104, алинея първа). При положение, че почти всички мерки, описани в съображения 209-232, са приложени незаконосъобразно след тази дата, Комисията стига до заключението, че се прилагат Насоките от 2004 г.
(284)
Насоките се прилагат за дружества от всички сектори, освен изключенията, изброени в точка 18 от Насоките. В Рамката за държавна помощ за корабостроене (65), която е законовата рамка за оценка на държавната помощ за този сектор, се посочва точка 12 от Насоките като съответната законова база за оценяване на помощта за оздравяване и преструктуриране.
A. ПОМОЩ ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ
(285)
Насоките регламентират помощта за оздравяване да бъде отпускана за временно подпомагане на дружества във финансови затруднения, докато бъде разработен план за преструктуриране или ликвидационен план, или с цел излизане от остра криза по отношение на ликвидността.
(286)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, не отговаря нито на временното условие, тъй като всички представляващи помощ мерки са били предоставени за периоди, много по-дълги от предписаните 6 месеца, нито на условието за обратимост, тъй като са били разрешавани необратими мерки като инжектиране на капитали и отписване на задължения, сравними с грантове.
(287)
Ето защо, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
Б. ПОМОЩ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(288)
Съдържащото се в точка 17 от Насоките определение показва, че помощите за преструктуриране се основават на изпълним, последователен и съществен план за възстановяване в рамките на разумен период от време на дългосрочната жизнеспособност на фирмата. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството, реорганизация и рационализиране на дейността му, включително изоставяне на дейности, генериращи загуби и финансово преструктуриране. Ако за операциите по преструктуриране се използва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби, без да се разгледат причините за тези загуби, т.е. без предприемане на истинско преструктуриране. Освен това, преструктурирането трябва да се финансира поне частично със собствени средства на дружеството или от външни източници, независими от държавна помощ, и държавната помощ трябва да бъде ограничена до минимума, необходим за възстановяване на жизнеспособността. На последно място, трябва да се приемат изравнителни мерки за смекчаване на нарушаващия конкуренцията ефект от помощта.
(289)
С оглед на силно нарушаващото конкуренцията естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощ за изпитващи затруднения фирми може да доведе до развитие на стопански дейности, без да повлияе неблагоприятно търговията в степен, противоречаща на интересите на Общността, само ако бъдат спазени всички условия, съдържащи се в Насоките.
(290)
По-долу Комисията прави анализ дали тези условия са спазени.
а) Допустимост
(291)
За да има право на помощ за оздравяване или преструктуриране, фирмата трябва да отговаря на условията за фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките. Комисията счита, че финансовото състояние на корабостроителница Gdynia, поне след 2002 г., се е характеризирало с постоянна липса на ликвидност и неплатежоспособност, увеличаващи се загуби и отрицателни стойности на активите. Следователно, корабостроителница Gdynia е фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките.
б) Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(292)
В съответствие с точка 34 от Насоките, отпускането на помощ трябва да зависи от реализирането на плана за преструктуриране, което трябва да даде възможност на дружеството да възстанови жизнеспособността си в разумен срок. Възстановяване на жизнеспособността означава, че дружеството, след завършване на преструктурирането, е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчен доход от капитала, за да се конкурира на базата на собствените си качества. Преструктурирането трябва да се извърши възможно най-бързо.
(293)
Комисията отбелязва, че в хода на това разследване е разгледала два плана за преструктуриране (2004 и 2006), изготвени от управлението на корабостроителницата и одобрени от мажоритарния ѝ собственик - държавата. Комисията стигна до извода, че сериозната ѝ загриженост относно това дали двата плана биха възстановили жизнеспособността на корабостроителницата не е намаляла. Тъй като План за преструктуриране 2006 е заменил План за преструктуриране 2004, по-долу Комисията разяснява основанията си за сериозните съмнения по отношение на План за преструктуриране 2006. Комисията отбелязва обаче, че този план в много отношения наподобява План за преструктуриране 2004 и съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване по отношение на План за преструктуриране 2004, се отнасят изцяло също и за План за преструктуриране 2006.
(294)
Комисията припомня претенцията, изразена от Полша след като беше взето решението за откриване на официална процедура по разследване, че План за преструктуриране 2004 представлява солидна икономическа основа за преструктуриране на корабостроителницата. Действителността показва, че План 2004 не беше достатъчен за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата и беше необходимо да бъде изменен още през 2006 г.
(295)
Комисията отбелязва, че План за преструктуриране 2006 беше насочен главно към финансово преструктуриране и че индустриалните аспекти не бяха убедително засегнати. Планът не предлагаше убедителна дългосрочна индустриална стратегия.
(296)
Това се илюстрира по-конкретно от предложената инвестиционна стратегия, която може да се характеризира като колекция от малки надграждащи проекти без глобална визия, необходима за модернизиране на мощностите, много от които са от 70-те години на миналия век. Планът не съдържа подробен анализ на текущото състояние на производствените мощности и техните недостатъци и не посочва тесните места в корабостроителницата. Според външния консултант на Комисията, средствата, определени за инвестиции (240 милиона PLN; 69 милиона EUR), са прекалено малко, за да осигурят действителна модернизация.
(297)
За да се представят планираните инвестиции в перспектива си струва да се разгледат прогнозите за годишна амортизация на активите на корабостроителницата и тенденциите за стойността на дълготрайните активи, съгласно оценката, представена в План за преструктуриране 2006. Амортизацията в периода 2007-2009 г., т.е. периода на инвестиране, се оценява на 100 милиона PLN. От това следва, че поне 40 % от планираните инвестиции в размер на 240 милиона PLN са необходими само за поддържане на активите на тяхното текущо техническо ниво и най-много оставащите 60 % биха били налични за реална модернизация. Балансните прогнози показват постоянно нарастване на дълготрайните активи от 246 милиона PLN през 2006 г. до 361 милиона PLN през 2010 г.; но тази тенденция трябва да се промени през 2010 г., като стойността на дълготрайните активи отново спадне до ниво от 284 милиона PLN през 2012 г. (последната година, включена в прогнозата).
(298)
В светлината на гореописаното, Комисията не счита, че инвестиционната стратегия е с достатъчно значим ефект, за да осигури действителна модернизация и жизнеспособност в дългосрочен план.
(299)
Комисията отбелязва също, че целевата производителност за 2012 г. от 37 човекочаса/CGT, въпреки че представлява подобрение в сравнение със сегашното положение, е все пак скромна в сравнение с ефективните европейски корабостроителници, постигащи производителност от около 20 човекочаса/CGT.
(300)
В плана се посочва, че един от основните проблеми на корабостроителницата са многото отсъствия и недостигът на квалифицирани работници, които напускат заради по-доброто заплащане в други европейски корабостроителници. Комисията счита, че планираното увеличение на заплатите от 10 % през 2006 г. и с 4 % годишно от 2008 г. нататък няма да бъде достатъчно за решаването на този проблем.
(301)
Въз основа на гореизложеното, Комисията не счита, че планираното индустриално и организационно преструктуриране ще е достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителниците.
(302)
Освен това, Комисията отбелязва, че прогнозите на корабостроителницата за финансовите резултати не съответстват на нейния анализ на чувствителността, основаващ се на сценарий, включващ понижаване на курса на щатския долар, намаляване на цените на плавателните съдове и повишаване на цените на материалите и заплатите. Анализът на чувствителността показва, че поевтиняване на щатския долар с 0,10 PLN годишно би означавало, че, на базата на План за преструктуриране 2006, жизнеспособността няма да бъде възстановена. Ето защо, Комисията стига до заключението, че План за преструктуриране 2006 не е достатъчно укрепващ (66).
(303)
На последно място, Комисията отбеляза, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не могат да бъдат реализирани при липса на инвеститор и че новият капитал, необходим за реализиране на това, както изглежда, доста скромно преструктуриране, е значителен, основно в резултат на потребността от предприемане на скъпо финансово преструктуриране (1,015 милиарда PLN) (67). Комисията изразява съмнение, че планът се основава на реалистични предположения по отношение на възможностите на корабостроителницата за привличане на нови капитали.
(304)
Тези съмнения бяха потвърдени от реалното развитие на приватизационния процес на корабостроителница Gdynia. Както е указано по-горе, държавата, в качеството на собственик на корабостроителница Gdynia, двукратно е правила опити да намери частен инвеститор, готов да придобие корабостроителницата. Никой от опитите за приватизация (нито частичната приватизация през 2006 г., нито продажбата на всички акции публична собственост през 2007 г.) не успя. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са извършени по време, когато корабостроителният пазар се характеризира с безпрецедентен разцвет и следователно осигурява оптимални условия за продажба на корабостроителницата. Негативният резултат от приватизационния процес може да се интерпретира само като отразяващ липсата на доверие от страна на участниците на пазара във възможностите на корабостроителницата да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Оттеглянето на Amber от приватизационния процес след задълбочената проверка за необходимата грижа само потвърждава това (68).
(305)
Комисията отбеляза новите усилия на полските власти да намерят частен инвеститор за корабостроителница Gdynia след оттеглянето на Amber. Но до постановяването на решението нямаше убедителни за Комисията доказателства, че повторните усилия за приватизация биха могли да приключат с положителен резултат в кратък срок и в съответствие с Насоките. Както се пояснява по-долу, Общият план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, и планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основават на очакването, че на корабостроителницата ще бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ и че ще е възможно да се възвърне жизнеспособността на корабостроителницата, ако тя бъде освободена от неизплатените задължения и очакваните загуби от съществуващи договори.
(306)
Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не доказва, че жизнеспособността на корабостроителница Gdynia ще бъде възстановена след сливането с корабостроителница Гданск. По-конкретно, финансовите прогнози и надеждността на плана не са убедителни за Комисията. Тя изразява позицията, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не са с достатъчно трайни последици. Въпреки че измененият общ план за преструктуриране допринася за известни подобрения, Комисията стига до заключението, че той няма да възстанови жизнеспособността на слелите се корабостроителници. По-долу Комисията оценява септемврийския план за преструктуриране, който замени юнския проектоплан, и подчертава само различията, които имат отношение към тази оценка.
(307)
Предположенията, съдържащи се в юнския план, че възвращаемост на акционерния капитал ще се постигне едва през 2020 г., а възвращаемост на инвестициите - едва през 2016 г., са основание Комисията да стигне до извода, че проектът не е жизнеспособен. Още повече, че тези резултати се основават на недисконтирани суми; ако сумите бяха дисконтирани, възвращаемост на акционерния капитал и инвестициите би се постигнала дори още по-късно. Септемврийският план прави подобрения в това отношение, защото съдържа прогнози, отчитащи дисконитрането. Независимо от това, в плана се предполага, че, при отчитане на дисконитрането, възвращаемост на акционерния капитал би се постигнала през 2018 г., т.е. 10 години след идването на новия инвеститор през 2009 г., което отново е прекалено дълъг период и показва рисковаността на проекта. Ето защо Комисията твърди, че планът не показва жизнеспособност на проекта. В допълнение Комисията отбелязва, че подобренията по отношение на финансовите прогнози не се основават на приемане на мерки за преструктуриране с по-трайни последици (като повишаване на производителността или намаляване на разходите), а на изменения на главните основополагащи финансови предположения, които не са достатъчно обосновани, както ще бъде разяснено по-долу.
(308)
Финансовите прогнози предполагат, че голяма част от разходите за преструктуриране могат да се покрият от бъдещите парични потоци на дружеството. Комисията счита това за нереалистично за дружество, което в миналото е генерирало огромни загуби и се нуждае от съществено преструктуриране. Според септемврийския план, паричният поток ще бъде повлиян от старите задължения, които са нараснали от 592 милиона PLN на 712 милиона PLN. Още повече, че голяма част от публичноправните задължения (над 400 милиона PLN) трябва да бъдат изплатени между 2012 и 2018 г., т.е. много след предвиждания период на преструктуриране (69). Комисията отбелязва, че инвеститорът е приел, че очакваните резултати са на границата на рентабилността, като също така твърди, че има и друга причина, поради която ISD Polska проявява интерес към този проект. Инвеститорът твърди, че корабостроителницата ще допринесе за значително търсене на продукцията на друго дружество от групата - заводът за стомана Huta Częstochowa, и следователно инвестициите в корабостроителница Gdynia имат смисъл за цялата група ISD Polska.
(309)
Комисията отбелязва, че Общият план за преструктуриране се основава на предположението, че държавната помощ е отпусната в контекста на приватизацията за подобряване счетоводния баланс на корабостроителницата и покриване на очакваните загуби. Освен това, планът се основава на предположението, че дейностите в корабостроителницата ще продължават да се финансират чрез гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при по-благоприятни условия в сравнение с нормалната практика за стабилни дружества. При финансовите прогнози се отчита тази очаквана държавна помощ. Септемврийският общ план за преструктуриране не намалява тази експозиция на допълнителна държавна помощ. Тъкмо обратното, инвеститорът е установил допълнително потенциално задължение в размер на 308 милиона PLN, свързано с данъчен спор между корабостроителница Гданск и държавата. Инвеститорът очаква Министерството на финансите да гарантира плащането на това задължение, ако то стане факт.
(310)
Комисията отбелязва, че нито юнският план, нито септемврийската актуализация съдържа напълно зрял бизнес-план за производство на стоманени конструкции. Това е сериозен недостатък, тъй като се предвижда в края на периода на преструктуриране, благодарение на значителния капацитет на новата корабостроителница за обработка на стомана, оборотът от тази дейност да бъде 300 милиона PLN (като се увеличи от 4 % през 2009 г. на 20 % през 2012 г.) и да съставлява около 10 % от продажбите на новата корабостроителница.
(311)
В септемврийския план се посочва независимо пазарно проучване, което показва, че търсенето на стоманени конструкции в Полша, и в Европа като цяло, ще се увеличава през следващите няколко години. Проучването обаче не съдържа анализ как това увеличение може да бъде използвано от слелите се корабостроителници. Септемврийският план, въпреки че се спира по-подробно на бизнеса със стоманени конструкции, не предлага анализ дали прогнозният производствен обем на новата корабостроителница е реалистичен. Точно обратното, той съдържа допълнителни индикации, че е възможно тези прогнози да са нереалистични.
(312)
Сегашното производство на стоманени конструкции е 2 000 тона, докато целевото е 56 000 тона. Септемврийският план предвижда два пъти по-голямо производството в сравнение с юнския план още през 2010 г. (24 000 тона срещу 12 000 тона, предвидени в юнския план) и четири пъти по-голямо производството - от 2012 г. нататък (56 000 тона срещу 13 000 тона, предвидени в юнския план). Huta Częstochowa, един от най-големите производители на стомана в Полша, произвежда по 100 000 тона стоманени конструкции.
(313)
ISD Polska изброява съществуващите договори за стоманени конструкции на корабостроителница Гданск, между които един договор за съоръжения за съхранение на масла за около 5 000 тона на година за 2008 и 2009 г. В съответствие с плана, производството на този конкретен продукт ще възлиза на 16 000 тона през 2010 г. и ще се увеличи до 36 000 тона през 2012 г.
(314)
Не бяха предоставени пазарни анализи и прогнози за поясняване на прогнозираните печалби от стоманени конструкции (9,5 % през 2010 г. и по около 8 % след това). Комисията отбелязва, че, според Полската статистическа служба, доходността на отрасъл стоманени конструкции в Полша се е повишила на 6 % през 2006 г. и е останала на същото ниво през 2007 г.
(315)
Въз основа на наличната информация, Комисията стига до заключението, че дейността в областта на стоманените конструкции, която ще представлява неразделна и съществена част от операциите на новата корабостроителница, не се основава на правдоподобен анализ на конкурентоспособността на новата корабостроителница. Пазарният анализ не показва, че съществува вероятност прогнозираната продукция на новата корабостроителница да бъде реализирана на пазара. Освен това, планът не показва, че тя се основава на реалистични предположения за отрасъл стоманени конструкции.
(316)
Във връзка с преструктурирането на договорите, планът разглежда две от най-съществените външни причини за сегашните трудности на корабостроителницата (повишаването на разходите за материали и на курса на злотата), като предвижда редица мерки, описани по-горе. Планът се основава главно на предположението, че ще е възможно в договорите за строеж на кораби да се включат клаузи за индексация, които поне частично прехвърлят рисковете, свързани с валутните флуктуации и стойността на материалите, върху собственика на кораба. Планът обаче не показва, че такива клаузи за индексация са или ще бъдат приети от собствениците на кораби. Септемврийският план предоставя известна допълнителна информация по този въпрос, по-конкретно извлечения от съществуващи договори на двете корабостроителници, включващи такъв тип клаузи за индексация.
(317)
Комисията разгледа тези данни и отбелязва, че представените в плана договори първоначално са съдържали клаузи за индексация, съгласно които всякакво увеличение на цените на стоманата ще се покрие от купувача, но тези клаузи са отменени с направено по-късно допълнение и са заменени със споразумение, съгласно което корабостроителницата и купувачът съвместно ще закупуват материали и при приключване на тези покупки ще се договорят относно корекцията на цената. Споразумението за тази корекция на цената ще бъде включено в следващо допълнение. Такова допълнение обаче не е предоставено на Комисията.
(318)
Комисията отбелязва също, че тези договори са били сключени и предоговорени в период на максимално търсене (2005 г. и по-късно), когато проявената от страна на собствениците на корабите гъвкавост е била в отговор на ограниченото предлагане. Комисията е запозната, че практиката за индексация, свързана с цената на стоманата, се развива отскоро в корабостроителната индустрия, но следва да се отбележи, че по-рано такива клаузи не са били приемани, особено в трудни периоди.
(319)
На базата на наличната информация Комисията счита, че планът не доказва, че корабостроителницата ще има възможност да сключва договори, съдържащи клаузи за индексация. По мнение на Комисията, опитът на корабостроителница Gdynia в това отношение, съгласно описаното в плана, не е убедителен.
(320)
Септемврийският план съдържа по-подробна информация в сравнение с проекта от юни относно намеренията за стратегия на хеджиране за намаляване на валутните рискове. Планът обаче не показва, че някоя от двете корабостроителници, поне през последните години, е използвала тези инструменти (включително несвързаното с разходи естествено хеджиране) (70). Въпреки че септемврийският план съдържа количествено измерение на разходите и ефектите от предлаганата политика на хеджиране, той не показва, че новата корабостроителница ще може да постигне такова хеджиране на пазара. От друга страна е ясно, че банките изискват инвеститорите да изготвят напълно стабилна стратегия за хеджиране преди да вземат решение за предлагане на хеджиране.
(321)
Като се има предвид практическото значение на този фактор за дейността на корабостроителницата, в плана не се подхожда убедително към този въпрос. В действителност анализът на чувствителността предполага, че, въпреки прилагането на мерките за намаляване на рисковете, за които се претендира, че са взети предвид при финансовите прогнози, последните остават чувствителни към минимални промени в обменния курс, както ще бъде описано по-долу. Поради това Комисията не е убедена, че предвижданата политика на хеджиране е с достатъчно по-траен ефект, за да осигури дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата.
(322)
По отношение на преструктурирането на трудовата заетост, планът не съдържа никакъв анализ на потребностите от рационализиране, а само декларира, че работната сила ще бъде намалена. В плана се споменава, но отново без допълнително обосноваване, че това намаляване ще доведе до разходи в размер на около 69 милиона PLN. Септемврийският план прави количествена оценка на разходите за и ефекта от преструктурирането на трудовата заетост, но не пояснява и не доказва на каква база се оценяват тези разходи и ефект. Въз основа на това Комисията не може да направи заключение, че планът определя подробно причините за и ефекта от излишъка на работна ръка и че количествената оценка на разходите и ефекта се основава на надеждни предположения.
(323)
По отношение на финансовите прогнози Комисията отбелязва по-конкретно следните слабости на базисния сценарий, на който се основава финансовият модел, изготвен от ISD Polska, като поставя под въпрос правдоподобността на тези прогнози.
(324)
На първо място, в септемврийския план са заложени значително по-високи продажни цени за съдове за превоз на автомобили, които са един от двата основни продукта на новата корабостроителница, в сравнение с юнския проектоплан. Направените в плана прогнози за първите няколко години се основават на съществуващи договори, сключени от корабостроителница Gdynia. Там обаче не се обосновават прогнозите за следващите години и не са представени никакви външни прогнози в това отношение (71).
(325)
На второ място, предположението за ръст на заплатите с около 4-6 % на година през периода на преструктуриране, както изглежда, показва недооценяване при сериозния недостиг на квалифициран персонал, текучеството, отсъствията, и конкуренцията по отношение на заплатите, която и двете корабостроителници изпитват от корабостроителници в чужбина и в Полша. Септемврийският план предвижда още по-ниски нива на ръст на заплатите в сравнение с юнския план. Комисията отбелязва, че от януари 2007 г. до януари 2008 г. средната брутна заплата в Полша се е увеличила с 11,5 % (72), а се очаква и допълнително повишение. Различни източници, включително споменатите в септемврийския план за преструктуриране (като Националната банка на Полша, ОИСР, Икономическа прогноза на ЕО, пролет 2008 г., Goldman Sachs), предвиждат значителен ръст на заплатите в Полша в средносрочен план и увеличаване на недостига на работна ръка. При всички случаи, това е фактор, който трябваше да бъде взет предвид при анализа на чувствителността.
(326)
На трето място, в базовия сценарий се предвиждат разходи за гаранции за работен капитал в размер на 1,5 %. Тази оценка се основава на предположението, че от Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще бъдат предоставени пълни гаранции за авансови плащания и че тези гаранции ще бъдат дадени при по-благоприятни условия от гаранциите, отпускани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на други (стабилни) дружества. Ако слелите се корабостроителници трябваше да получат подобни гаранции на пазарни цени, както твърди Полша в разясненията си от 7 юли 2008 г., цената на капитала щеше да бъде значително по-висока от включената в базовия сценарий (73), с преки отрицателни последствия по отношение на финансовите прогнози.
(327)
Като се имат предвид тези предположения, планът не дава достатъчна сигурност, че базовият сценарий за финансовите прогнози е реалистичен и постижим.
(328)
Освен това, анализът на чувствителността не показва, че планът е достатъчно надежден, за да издържи на някои от основните рискови фактори, свързани с дейността на корабостроителницата. Септемврийската ревизия на плана не включва убедителни подобрения.
(329)
Анализът на чувствителността показва, че спад на курса на щатския долар спрямо злотата с 5 % би причинил намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 35 %, дори ако базовият сценарий включваше мерки за преструктуриране, които да намалят валутния риск.
(330)
Отделен анализ, приложен към септемврийския план, показва, че повишаване на курса на еврото спрямо щатския долар с 5 % от 2013 до 2017 г. (т.е. когато се предвижда, че Полша ще е приела еврото) ще доведе до намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 44 % в сравнение с базовия сценарий.
(331)
Комисията отбелязва, че, при повишаване на курса на тези две валути (еднократно повишаване на курса на злотата през 2009 г. и еднократно повишаване на курса на еврото през 2013 г.) спрямо щатския долар с 5 % в сравнение с базовия сценарий, 10-годишната натрупана нетна печалба ще се намали с 80 % в сравнение с базовия сценарий.
(332)
Комисията стига до заключението, че анализът на чувствителността показва, че финансовите прогнози са чувствителни към незначителни промени в предположенията, на които се основават, по-конкретно по отношение на обменния курс, който, според плана, е един от основните фактори, довели до сегашните финансови затруднения на корабостроителницата. На тази основа, Комисията не може да направи заключението, че Общият план за преструктуриране е достатъчно надежден, за да осигури възстановяване на жизнеспособността на слелите се корабостроителници в дългосрочен план.
(333)
В много отношения планът съдържа сериозни недостатъци, въз основа на което Комисията стига до извода, че той не показва, че жизнеспособността ще бъде възстановена в разумен срок. Сериозни несъответствия в плана за преструктуриране пораждат значителни съмнения относно неговата жизнеспособност и надеждност. Правят се противоречиви предположения по отношение на пазарната стратегия и бъдещото производство и капацитет на корабостроителницата. Нещо повече, липсва пазарен анализ, който да оправдае избраната стратегия и да покаже, че хипотетичното портфолио ще генерира печалба.
(334)
По отношение на финансовото преструктуриране, предположенията относно цената на капитала, споразуменията за финансиране на производството и обменния курс съществуват следните сериозни слабости. В плана се предполага, че обменните курсове ще бъдат стабилни през целия период на преструктуриране, като прогнозата за нивата е по-оптимистична от текущата ситуация (3,46 PLN за 1 EUR и 2,23 PLN за 1 USD, при текущи курсове от 3,32 PLN за 1 EUR и 2,12 PLN за 1 USD). Освен това, предположението, че корабостроителницата ще успее да увеличи приходите си с 30 %, получавайки 100 милиона USD в повече чрез предоговаряне на съществуващите договори, трябва да се разглежда в светлината на факта, че корабостроителницата вече е положила значителни усилия да предоговори съществуващите договори и че в резултат на това много от тези договори са били анулирани. Планът не обосновава предположението, че ще е възможно допълнително предоговаряне, поради което Комисията счита това за нереалистично.
(335)
Относно преструктурирането на трудовата заетост, самият факт, че инвеститорът предлага две възможности (или задържане на заетостта на сегашното ниво, или намаляването ѝ с 650 служители), предполага, че той няма ясна стратегия за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата. Тези алтернативни предположения също така поставят под въпрос финансовите прогнози, тъй като не е пояснено кое ниво на трудова заетост е използвано за база при прогнозите.
(336)
Планът не разяснява подробно как ще се отразят на финансовите прогнози различните мерки за преструктуриране, включително инвестициите, и различните мерки за намаляване на разходите. С други думи, не е ясно каква е връзката между предвижданите мерки за преструктуриране и финансовите прогнози, по-конкретно по отношение на производството и административните разходи. Планът например не показва как може да бъде постигнато предвижданото намаление на разходите за производство на плавателни съдове с 25 % в рамките на петгодишен период. Правдоподобността на прогнозите се компрометира също и от противоречия, свързани с планираното ниво на инвестиции. Ето защо Комисията не е убедена, че базовият сценарий за финансови прогнози е правдоподобен и основаващ се на реалистични предположения.
(337)
Липсва анализ за определяне чувствителността на тези прогнози по отношение на рискови фактори като пазарни тенденции и промени на цени, стойност на материали, обменни курсове, заплати и т.н. При липсата на подробно описание и обосноваване на предположенията, лежащи в основата на финансовите прогнози , на използвания за тези прогнози финансов модел и на анализ на чувствителността, Комисията счита, че достоверността на тези прогнози и надеждността на плана не са доказани.
(338)
На последно място, Комисията отбелязва, че инвеститорът прави успешната реализация на плана за преструктуриране зависима от отпускането на допълнителна държавна помощ.
(339)
В светлината на казаното по-горе, Комисията изразява позицията, че възможностите на плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от ПКК, да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата не са доказани.
(340)
При липсата на реалистичен план за преструктуриране с по-трайни последици, Комисията стига до заключението, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, описана в съображения 209-232, е чисто оперативна помощ, която е несъвместима с общия пазар като помощ за преструктуриране.
в) Максимално ограничаване на помощта
(341)
В съответствие с точка 43 от Насоките, помощта трябва да се ограничава максимално, т.е. до разходите, необходими за извършване на преструктурирането. Очаква се получателят да има съществен принос във финансирането на преструктурирането, като използва собствени средства или външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос показва доверие от страна на пазара, че жизнеспособността на дружеството може да се възстанови, и осигурява ограничаване на държавната помощ до необходимия минимум. За големи предприятия като корабостроителница Gdynia, този принос трябва да възлиза поне на 50 % от разходите за преструктуриране. Собственият принос трябва да е реален, което изключва очаквани печалби и паричен поток (точка 43 от Насоките).
(342)
Комисията направи преценка дали План за преструктуриране 2006 отговаря на този критерий и стигна до извода, че той не отговаря, поради две причини. На първо място, планът се основава на непрекъснато държавно финансиране под формата на гаранции, инжектиране на капитали и отменяне на задължения и не доказва, че такава степен на държавна помощ е необходима за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата (по-конкретно, че не е възможна реализация на алтернативни стратегии на преструктуриране, изискващи по-ниска степен на интервенция от страна на държавата). На второ място, собственият принос е бил много ограничен и участието на инвеститор, който би могъл да осигури външно финансиране при пазарни условия, е само потенциално бъдещо събитие. Собственият принос би могъл да включва мерки като участие на ръководството в увеличаването на акционерния капитал, замяна на дългове към частни кредитори срещу акционерен капитал и продажба на активи. Общо около 127 милиона PLN от тези мерки са били предназначени за преструктуриране на дружеството. Като се има предвид същественото участие на държавата обаче, дори ако тези мерки бяха квалифицирани като собствен принос по смисъла на Насоките, то той не би бил съществен.
(343)
Комисията също така разгледа състоянието на корабостроителницата през последните няколко години, отделно от План за преструктуриране 2006, който, в края на краищата, не е реализиран.
(344)
На първо място, горното описание на ситуацията в корабостроителница Gdynia показва, че корабостроителницата на практика не е успяла да привлече никакво външно финансиране за преструктурирането си. Има малко признаци за външно участие в дейността на корабостроителницата при пазарни условия.
(345)
Корабостроителницата е успяла да договори известно преструктуриране на търговските си задължения, по-конкретно в споразумението за преструктуриране, сключено през юли 2003 г. (74), касаещо задължения в размер на около 424 милиона PLN и замяна на дългове към търговски кредитори срещу акционерен капитал за около 70 милиона PLN. Същевременно обаче корабостроителница Gdynia е изправена пред многобройни процедури за принудително изпълнение и съдебни процеси. Комисията отбелязва също, че размерът на натрупаните към 30 септември 2007 г. публично-правни задължения е 423 милиона PLN. Комисията изразява позицията, че споразумението за преструктуриране от 2003 г. може да се разглежда като собствен принос, само ако участващите кредитори са приели по-дълъг от нормалния срок за изплащане; в такъв случай, дружеството може да разполага с допълнителни средства за преструктуриране и продължаването на срока за изплащане може да е знак, че участниците на пазара приемат за реалистична възможността да бъде възстановена жизнеспособността на корабостроителницата. Същото се отнася и за замяната на дълг срещу акционерен капитал. Но дори ако се приеме, че споразуменията за преструктуриране представляват собствен принос, Комисията отбелязва, че този принос очевидно нямаше да бъде достатъчен по смисъла на Насоките. Нивото на преструктурираните търговски задължения е равно на това на несъбраните публично-правни задължения. Ясно е, че корабостроителницата трябваше да поеме и други разходи за преструктуриране освен разноските по преструктурирането на задълженията.
(346)
След като беше открита официалната процедура по разследване, Полша и получателят изразиха становището, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос. Комисията не може да приеме този аргумент. Насоките постановяват, че собственият принос не трябва да съдържа никаква помощ, но такава е налична, например в случаи, при които заемът е подкрепен с държавни гаранции, съдържащи елементи на помощ (бележка 1 под линия към точка 44 от Насоките). Авансовите плащания са били изцяло подкрепени с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, както е обяснено по-горе, Комисията разглежда като представляващи държавна помощ. Следователно, авансовите плащания от собственици на кораби не могат да се разглеждат като външно финансиране на пазарни цени. Следователно, първоначалното твърдение на Полша, че интензитетът на помощта е бил 31 %, което се основава на предположението, че авансовите плащания, покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити представляват собствен принос, не може да се приеме.
(347)
Комисията също така отбелязва, че Ray Car Carriers влиза в акционерната структура на корабостроителница Gdynia чрез замяна на дълг срещу акционерен капитал и следователно няма принос към разходите за преструктуриране.
(348)
Като се имат предвид очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN и при сравняването им с очакваните източници на финансиране, Комисията отбелязва финансова разлика в плана, както е показано в таблица 5 по-долу. Естествено, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) и на 45 милиона PLN (точка 16 от таблица 1б), както и заемите за работен капитал от държавата в размер на 250-350 милиона PLN не са включени тук защото те са предназначени за финансиране за работен капитал, който не е включен в разходите за преструктуриране. Същото се отнася и за инжектирането на капитали от Агенцията за индустриално развитие (200 милиона PLN). Неуреденото плащане за акциите на Агенцията за индустриално развитие в корабостроителница Гданск (точка 17 от таблица 1б) не може да се разглежда като източник на финансиране за преструктуриране на новата корабостроителница, тъй като това е плащане към Агенцията за индустриално развитие, а не към корабостроителницата.
Таблица 5
Очаквани източници на финансиране за очаквани разходи за преструктуриране (PLN)
(PLN million)
Инжектиране на капитали от ISD Polska
405
Инвестиционен заем
185
Продажба на активи
240
Инжектиране на капитали от държавата
515
Инжектиране на капитали от държавата
385
Инжектиране на капитали от държавата
250
Отписване на данъчни задължения
308
Всичко
2 288
Всичко очаквани разходи за преструктуриране
3 000
Финансова разлика
712
(349)
Поради наличието на тази финансова разлика, Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не осигурява финансирането на преструктурирането. С други думи, планът не показва как може планираното преструктуриране да бъде реализирано ефективно, дори ако на корабостроителницата бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ.
(350)
Септемврийският общ план за преструктуриране определя някои елементи от получените в миналото приходи като собствен принос на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск към тяхното преструктуриране (таблица 1б „Предполагаем собствен принос, реализиран в миналото“). Въпреки че част от този приход (например някои от продажбите на активи) биха могли да се окачествят като собствен принос по смисъла на Насоките (реални, действителни и независими от държавна помощ), от гледна точка на несигурното финансово състояние на двете корабостроителници, Комисията счита, че този допълнителен приход е бил използван за намаляване на загубите и не би могъл да се използва за действително преструктуриране. Дори ако корабостроителниците са имали възможност да реализират някои мерки за преструктуриране (като незначителни инвестиции), например благодарение на лишаване от активи, Комисията счита, че никакви такива приходи не могат да бъдат квалифицирани като независими от държавна помощ, защото преструктурирането и функционирането на корабостроителниците е било възможно само благодарение на непрекъснатото натрупване на публично-правни задължения, възможността за продължаване на генериращи загуби стопански дейности и непрекъсната подкрепа от държавата.
(351)
При всички случаи, като се има предвид финансовото състояние на корабостроителницата, е ясно, че всякакви предишни приходи от собствени ресурси на корабостроителницата или от външни източници са били използвани за финансиране на операциите на корабостроителницата в миналото.
(352)
Освен това, Комисията не може да приеме следните елементи от предполагаемия планиран собствен принос.
(353)
На първо място, както се споменава по-горе, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) не са предназначени за покриване на които и да било от очакваните разходи за преструктуриране, описани по-горе, а са конкретно определени като финансиране за работен капитал за текущото производство. Освен това, тези заеми не могат да бъдат разглеждани като реални и действителни, а по-скоро като потенциални и отдалечени във времето. Същото се отнася за заема за работен капитал в размер на 45 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 16 от таблица 1б).
(354)
На второ място, инвестиционният заем в размер на 185 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 15 от таблица 1б) на този етап не може да бъде разглеждан като реален и достъпен. В разясненията си от 7 юли 2008 г. Полша обясни, че ISD Polska е в процес на разговори с няколко банки с оглед получаване на този заем. Комисията разгледа два документа за проявен интерес, предоставени със септемврийския план за преструктуриране.
(355)
На тази основа Комисията не може да направи извод, че планът е показал, че инвестиционният заем е реален и действителен. Планът показа само, че ISD Polska е провеждала разговори с две банки, едната от които изглежда е проявила интерес да анализира проекта. Фактът, че ISD Polska е започнала работа по този проект в началото на 2007 г., когато е придобила дял в корабостроителница Гданск, и досега не е успяла да осигури финансиране за тази цел, е достатъчно показателен.
(356)
На трето място, Комисията отбелязва, че септемврийският план показва отделните компоненти от продажбата на активи с цел генериране на собствен принос в размер на 240 милиона PLN (точка 13 от таблица 1б).
(357)
Освен това, нито ISD Polska, нито корабостроителница Gdynia сега има право да се разпорежда с основния компонент от тези активи (земята, върху която са разположени хелингите в корабостроителница Гданск). Сега съществуват очевидни пречки от правно естество (необходимостта корабостроителница Gdynia да придобие право на собственост върху тази земя, което е фундаментално свързано с прекратяването на дружество Synergia 99, в което корабостроителница Gdynia е само един от акционерите; административни процедури във връзка с границите на пристанище Гданск) и от практическо естество (земята може да бъде продадена само след като трите хелинга бъдат демонтирани и, вероятно, само след като обектът бъде почистен), които не позволяват корабостроителница Gdynia и ISD Polska да продадат тези активи. В допълнение, както е обяснено от инвеститора, очакваният висок приход от продажбата на земята може да се постигне само след осигуряване на промяна в условията за получаване на разрешение за планиране (75). Септемврийският план показва, че от Synergia 99, в качеството на настоящ собственик на този терен, все още не са предприели административни действия за изключване на тази земя от района на пристанището. Въпреки че септемврийският план подробно обяснява компонентите на проекта на Synergia 99, неговата действителна реализация остава зависима от различни събития извън контрола на корабостроителница Gdynia или ISD Polska, по-конкретно от промените на границите на района на пристанището. Следователно, Комисията не може да счита този предполагаем собствен принос за реален и действителен.
(358)
ISD е предоставила независима оценка на земята, върху която са разположени трите хелинга ([…] милиона PLN).
(359)
Комисията отбелязва, че активите на Synergia 99 са оценени от борда на дружеството на […] милиона PLN. Тъй като бордът е издал официален отчет в този смисъл за целите на сключване на акционерно споразумение за разделяне на активите в случай на ликвидация на Synergia 99, може да се предположи, че бордът не е подценил стойността на тези активи. Независима експертна оценка, назначена по това време от борда, е определила пазарната цена на въпросната земя на […] милиона PLN.
(360)
От гледна точка на голямата разлика между двете оценки, отразяващи различни предположения относно бъдещото използване на земята, Комисията счита предположението, че земята ще се използва за развитие в областта на печелившите пазари за оптимистично и, при липсата на конкретни оферти за закупуване на земята или по-реални индикации за планове за възстановяване на района - доста нереалистично. Комисията изразява позицията, че потенциалният приход от продажбата на земята за използване за промишлена или проучвателна дейност трябва също да бъде преценен, тъй като всеки от тези сценарии е реалистичен.
(361)
Комисията отбелязва също, че предвижданата инвестиционна стойност на земята, върху която са разположени хелингите ([…] милиона PLN), не е отразена в цената, заплатена от ISD за акциите в корабостроителница Gdynia. Според септемврийския план за преструктуриране, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на корабостроителница Gdynia е възлизала на [[…] значителна отрицателна стойност] милиона PLN. Оттогава Министерството на финансите е реализирало инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN и 385 милиона PLN, и се планира допълнителна капитализация в размер на 200 милиона PLN. Ако всички останали пера в счетоводния баланс останат непроменени (76), нетната стойност на активите на корабостроителницата след това инжектиране на капитали ще възлизат на [[…] положителна стойност] милиона PLN, докато ISD Polska ще заплати символична цена за акциите в корабостроителница Gdynia. Ако пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е правилно отразена в счетоводния баланс, нетната стойност на активите ще е дори по-висока. С други думи, ISD Polska би купила акциите на корабостроителница Gdynia на цена под тяхната пазарна стойност, като по този начин ще получи държавна помощ. Следователно, Комисията счита, че тези активи са „замърсени“ с държавна помощ, отпусната по време на приватизационния процес, и че тяхната продажба не може да се разглежда като собствен принос, независим от държавна помощ.
(362)
По отношение на другите активи, определени за продажба, които понастоящем са включени в счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia или корабостроителница Гданск, Комисията приема, на базата на наличната информация, продажбата или отдаването под наем на някои активи, за действителен и реален собствен принос, при положение, че е била предоставена и доказана съответната оценка и продажбата или отдаването под наем се основава на съществуващи споразумения (продажба на акции в Euromedicus, продажба на акции в Polskie Linie Lotnicze, споразумения за отдаване под наем с Eurocynk и с CRIST). Сумата по тези споразумения е около […] милиона PLN.
(363)
На последно място, в съответствие с установената практика (77), Комисията изразява позицията, че бъдещият паричен поток не може да се разглежда като собствен принос по смисъла на Насоките, защото той не представлява реален и действителен принос на дружеството или неговите акционери към разходите за преструктуриране.
(364)
Следователно, единствените елементи, които могат да се разглеждат като собствен принос, са инжектирането на капитали на обща стойност 405 милиона PLN, което ще бъде реализирано от ISD Polska, и приходите от продажбата и отдаването под наем на някои активи (14 милиона PLN). Този собствен принос съответства на 14 % (78) от очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN. Ако Комисията беше приела предложението на полските власти, направено на срещата от 30 септември 2008 г., да оценява нивото на собствения принос чрез сравняване с разходите за преструктуриране, направени от корабостроителниците от момента на поемане на контрола над тях от инвеститорите, резултатът щеше да бъде същия (разходи за преструктуриране в размер на 3,065 милиарда PLN с действителен и реален собствен принос в размер на 419 милиона PLN, т.е. 14 %).
(365)
Това трябва да се разглежда в светлината на очакваното отпускане на допълнителна държавна помощ, което е основното предположение в плана: допълнително инжектиране на капитали от държавата в размер на 1,6 милиарда PLN (1,14 милиарда PLN, приложени през юни 2008 г., и 418 милиона PLN - неизплатени) и допълнително разсрочване за 2009-2017 г. на натрупани публично-правни задължения с номинална стойност 496,6 милиона PLN. Трябва да се отбележи, че в плана се предполага продължаваща зависимост на корабостроителните операции от финансиране чрез гаранции за авансови плащания, предоставяни при благоприятни условия от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, тъй като това е заложено във финансовия модел на слелите се корабостроителници. Слелите се корабостроителници очакват да получат нови гаранции в края на 2008 г. Гаранциите от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва също и през следващите години, поне до края на периода на преструктуриране през 2012 г., да покриват на практика изцяло процеса на корабостроене.
(366)
В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(367)
Въпреки че инвеститорът предвижда инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN за частично финансиране на инвестиционната програма, той е поискал също и допълнително инжектиране на капитали от държавата в общ размер от 515 милиона PLN, разсрочване на публично-правните задължения в размер на 560 милиона PLN и покриване на всякакви потенциални бъдещи задължения на корабостроителницата, оценени на 555 милиона PLN (бъдещи загуби, глоби за анулиране на договори, съдебни спорове). Освен това, в плана са изброени всички други задължения на корабостроителницата, на обща стойност 948 милиона PLN (търговски задължения към доставчици, собственици на кораби и т.н.), и се приема, че те ще бъдат покрити от държавата. На последно място, инвеститорът иска допълнителни гаранции за финансирането за работен капитал от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, при изгодна премия в сравнение с нейната обичайна практика по отношение на стабилни дружества, и гаранции от Министерството на финансите за краткосрочни кредити в размер на 397 милиона PLN.
(368)
Разходите за преструктуриране, които могат да се установят на базата на ограничената информация, съдържаща се в плана, покриват поне натрупаните задължения (общо 1, 508 милиарда PLN натрупани задължения и заеми), очакваните загуби от съществуващи корабостроителни договори и съдебни спорове (555 милиона PLN) и инвестиционните потребности, предвиждани за периода 2008-2018 г. (443 милиона PLN).
(369)
Повечето от тези разходи следва да се покрият от държавна помощ. Предложеният собствен принос е инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN. Комисията отбелязва, че не е предоставена информация за възможностите на инвеститора да осигури такова инжектиране на капитали. Според предварителното предложение на ПКК, средствата за финансиране на инжекцията трябва да бъдат придобити от трето лице - финансов инвеститор. При липсата на каквито и да било доказателства, че инвеститорът е в състояние да осигури капитал в размер на 500 милиона PLN, Комисията счита, че тази мярка не може да бъде разглеждана като действителна и реална. Освен това, в плана се предполага, че приходите от продажба на активи, получени в периода след присъединяването, и приходите от планираната продажба на активи, на обща стойност 174,5 милиона PLN, също ще бъдат разглеждани като собствен принос по смисъла на Насоките. Отново не е доказано, че извършените в миналото операции са били независими от държавна помощ и че предположенията относно планираните приходи са реалистични. Това противоречие по отношение на декларирания от инвеститора собствен принос поражда допълнителни съмнения за правдоподобността на предположенията в това отношение. Следователно, Комисията стига до заключението, че планът не показва, че предлаганият собствен принос е съществен, действителен, реален и независим от държавна помощ.
(370)
Комисията отбелязва, че дори ако се приеме, че предлаганите мерки (инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN и предишна и бъдеща продажба на активи) представляват собствен принос, той ще съответства на 27 % от представените по-горе разходи за преструктуриране. В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(371)
Въз основа на това, Комисията изразява позицията, че корабостроителницата в миналото практически не е имала никакъв собствен принос, по смисъла на Насоките, или, доколкото е имала такъв, той е незначителен. Още повече, че планът за преструктуриране, предоставен от Полската корабостроителна компания, не осигурява достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. Тъкмо обратното, планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основава на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ и следователно реализацията му зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(372)
На базата на описаното по-горе, Комисията стига до заключението, че в миналото корабостроителницата не е имала практически никакъв собствен принос по смисъла на Насоките, а именно реален, действителен и независим от държавна помощ. Освен това, нито Общият план за преструктуриране, нито планът, представен от ПКК, осигуряват достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. И двата плана за преструктуриране обаче се основават на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ. Като цяло е налице диспропорционално финансиране на преструктурирането с държавна помощ, което води до неправомерно нарушаване на конкуренцията.
(373)
Съгласно Насоките, помощта не трябва да осигурява на дружеството прекомерни ликвидни средства, които могат да се използват за агресивни, изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране. Въпреки че на корабостроителницата не са били предоставяни прекомерни ликвидни средства, благодарение на държавните гаранции, тя се е ползвала от достъп до работен капитал, какъвто не е имала възможност да получи на пазара. В резултат на това, корабостроителницата е била в състояние не само да продължи да оперира и да попълва своя регистър за поръчки, но също и да сключва договори, без да се налага да поема разходите за намаляване на рисковете, свързани с променящите се цени на материалите и флуктуациите в обменните курсове. С други думи, корабостроителницата е имала възможност да използва държавна помощ за изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране, като е приемала поръчки на цени, непокриващи направените разходи. Това потвърждава мнението на Комисията, че държавната помощ не е била ограничена до минимума, необходим за оцеляване на корабостроителницата.
(374)
На последно място, Комисията припомня, че държавната помощ за изпитващи трудности дружества трябва да се използва за финансиране на преструктуриране. Оперативна помощ е допустима, само доколкото е необходима за подържане платежоспособността на дружеството преди реализацията на преструктуриране с по-трайни последици. В разглеждания случай обаче действителните усилия за преструктуриране с дълготраен ефект са били ограничени. Държавната помощ основно е поддържала платежоспособността на корабостроителницата, поради което е била чисто оперативна помощ. Като такава, не може да се счита, че тази помощ е била строго ограничена до необходимия минимум за осигуряване предприемането на преструктуриране.
(375)
В светлината на казаното по-горе, Комисията стига до заключението, че изискването помощта да бъде ограничена до минимум и да е съчетана с реален и значителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
г) Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията
(376)
Комисията припомня предварителното споразумение с Полша за затваряне на док SD I. Но в светлината на събитията, настъпили след това споразумение, и представените по-горе заключения по първите две условия от Насоките, не е необходимо да се оценява дали изравнителните мерки, предложени от Полша, са били достатъчни.
д) Заключение
(377)
Тъй като предписаните в Насоките критерии за съвместимост на дадена помощ с общия пазар не са изпълнени, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
В. ДРУГА ПОМОЩ
(378)
В представените на 11 юли 2007 г. материали Полша заявява, че корабостроителница Gdynia е получила помощи, „различни от помощ за преструктуриране“. Тези помощи са изброени в таблица 4.
(379)
Комисията припомня, че, при условие, че е застрашено самото ѝ съществуване, една изпитваща затруднения фирма не може да се разглежда като подходящо средство за преследване на обществено-политически цели, преди да бъде подсигурена нейната жизнеспособност (точка 20 от Насоките). Всякаква помощ, оказана на предприятие в затруднено положение през периода на преструктуриране, трябва да бъде обявявана като помощ за преструктуриране, освен ако попада в обхвата на предвиждащите изключения регламенти (точка 69 от Насоките).
(380)
Полша не е представила никакви доказателства, че помощите, изброени в таблица 4 по-горе, попадат в обхвата на предвиждащите изключения регламенти.
(381)
Комисията стига до заключението, че тези мерки също се обхващат от настоящото решение и представляват незаконосъобразна и несъвместима помощ за преструктуриране.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(382)
Комисията счита, че Полша е отпуснала описаната в съображения 209-232 държавна помощ в полза на корабостроителница Gdynia незаконосъобразно, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. Тази помощ е несъвместима с общия пазар по никоя от дерогациите, изложени в Договора за ЕО.
(383)
За възстановяване на състоянието ex ante, държавната помощ трябва да бъде възстановена.
V. РЕАЛИЗАЦИЯ
(384)
Елементът на помощ в мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, включени в съображения 209-158 от решението, трябва да бъде възстановен. По принцип, подлежащият на възстановяване елемент на помощ, т.е. предимството, получено от получателя, е равен на разликата между условията, които получателят би получил на пазара, и условията на предоставената мярка.
(385)
Референтният и дисконтовият лихвен процент, обявени от Комисията, се прилагат вместо пазарния лихвен процент за определяне на елемента на помощта, по-конкретно когато помощта се изплаща на няколко вноски и за изчисляване елемента на помощ в резултат на схеми за субсидиране чрез лихви (79). В случай на изпитващи затруднения дружества като корабостроителница Gdynia, Комисията счита, че референтният лихвен процент трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта, за да отрази големия риск, свързан с транзакцията, и допълнително с още 200 базисни пункта, за да отрази липсата на или недостатъчната допълнителна гаранция, предложена от получателя. Както е разяснено по-горе, стойността на допълнителната гаранция, предоставена от корабостроителницата, е под въпрос поради съотношението пасиви/активи на дружеството. Когато изпитващо затруднения дружество не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощта може да бъде еквивалентен на до100 % от номиналната стойност на полученото финансиране (80).
(386)
По мнение на Комисията, в периода, през който корабостроителница Gdynia е получила помощта, спомената в съображения 209-232, тя е имала сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения 62-66) и не е била в състояние да получи никакво пазарно финансиране. През разглеждания период Корабостроителницата е имала отрицателен акционерен капитал, продължавала да генерира загуби и на практика не е получавала никакво пазарно финансиране. При такива обстоятелства, икономически субект в условия на пазарна икономика не би изразил желание да предостави на корабостроителницата каквото и да било финансиране поради съществуващия висок риск. Следователно, Комисията счита, че никоя банка не би изразила съгласие да отпусне заем на корабостроителницата, дори при висок лихвен процент, и никоя банка не би изразила съгласие да предостави гаранция, дори срещу висока такса.
(387)
Тъй като за корабостроителница Gdynia не е било възможно да получи заем или гаранция на пазара, всеки заем или гаранция, които са ѝ били предоставени по време на разглеждания период, автоматично се определят като помощ. Следователно, всяка все още открита гаранция трябва незабавно да се прекрати и всички заеми незабавно да се възстановят.
(388)
Изплащането на всички заеми, отпуснати на корабостроителницата, обаче не е достатъчно за връщане към първоначалната ситуация, тъй като до датата на изплащане корабостроителницата е разполагала с финансиране, каквото нормално не би могла да поучи на пазара. Следователно, за връщане към първоначалната ситуация трябва също да бъде възстановена и сума, еквивалентна на стойността на това предимство, размерът на която може да се определи приблизително само на базата на лихвения процент, начисляван върху високорискови заеми. Следователно, Комисията трябва да прикани към възстановяване на разликата между фактически заплатения от корабостроителница Gdynia лихвен процент и теоретично достатъчен лихвен процент за високорисков заем от момента на отпускане на заема на корабостроителницата до изплащането му от корабостроителницата. Във връзка с необходимостта от определяне на лихвения процент за високорисков заем, в известието си относно метода за определяне на референтния и дисконтен лихвен процент Комисията отбелязва, че рисковата премия може да е по-висока от 400 базисни пункта над референтния процент, „ако никоя частна банка не би се съгласила да отпусне съответния заем“, каквато е ситуацията в случая. В няколко решения Комисията възприе позицията, че премия от 600 базисни пункта над референтния процент е достатъчен минимум за отразяване на високорискова ситуация (81). Комисията счита, че това е минимума за заеми при настоящата ситуация.
(389)
Комисията ще използва същия подход по отношение на гаранциите: тя трябва да прикани към възстановяване на равностойността на отпуснатата помощ, съдържаща се в гаранцията, от времето на изплащане на гарантирания заем до прекратяването на гаранцията.
(390)
Както се пояснява в известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (82), становището на Комисията е, че стойността на отпуснатата помощ е равна или на субсидията под формата на лихва, получена благодарение на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, отпуснат при лихвен процент по-нисък от пазарния), или на сумата, която се получава при изваждане на заплатената за гаранцията премия от рисковия фактор.
(391)
В случай, че не е възможно елементът на помощта да бъде изчислен при използване на тези правила, Комисията би счела за уместно да изчисли разликата между премията върху гарантираната сума, която би била начислена на пазара, и премията, заплатена от получателя. Комисията счита, че така изчислената разлика представлява елемента на помощта от гаранцията. По мнение на Комисията, премията, начислена по независима от държавна помощ схема, на базата на която Корпорацията-застраховател на експортни кредити работи по програмата си за експортно застраховане, гарантирано от Министерството на финансите, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., може да се използва като референтна премия при гореспоменатото изчисление. Тази премия също трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта за отразяване на факта, че не е било допустимо корабостроителницата да получи гаранции по тази схема. Поради това гаранциите, предоставени на корабостроителницата, включват значително по-висок риск.
(392)
Както е пояснено по-горе, при положение, че за корабостроителницата не е било възможно да получи каквито и да било гаранции на пазара поради несигурното си финансово състояние, за да се прекрати нарушаването на конкуренцията, предизвикано от помощта, все още откритите гаранции трябва незабавно да се прекратят.
(393)
По отношение на гаранциите за авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват вид договор за продажба, а не договор за заем, и че върху авансови плащания не се начислява лихва. Следователно, Комисията счита, че, за да се изчисли елементът на помощ, получена от получателя, трябва да се направи сравнение между премията, заплатена от корабостроителницата, и премията, която обикновено се начислява на пазара. Независимата от държавна помощ схема, използвана от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, може отново да се използва като отправна точка, като се отразят таксите, начислявани на пазара, и тези референтни такси трябва да се увеличат, за да се отрази съществуващият допълнителен риск при отпускане на помощ на дружество, изпитващо финансови затруднения.
(394)
Както и по отношение на другите гаранции, получени от корабостроителницата, и поради същите причини, Комисията отбелязва, че всички съществуващи гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва незабавно да се прекратят.
(395)
Постоянното несъбиране от държавните органи на задълженията също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето под внимание (83). Това е аналогично на револвиращ кредит, отпуснат при преференциални условия, и следователно елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(396)
С оглед на продължаващото несигурно финансово състояние на корабостроителницата, Комисията изразява мнението, че кредитор в условията на пазарна икономика незабавно би събрал вземанията си при настъпване на падежа им. Следователно, липсата на незабавно предприемане на мерки за принудително изпълнение от страна на полските власти представлява помощ и падежът на всякакви неизплатени задължения е датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(397)
Тъй като всеки икономически субект в условията на пазарна икономика незабавно би поискал изплащане на задълженията от корабостроителницата, трябва да се възстанови не само елемента на помощ в резултат от недостатъчната начислена лихва, а освен това, трябва незабавно да се възстановят и натрупаните задължения.
(398)
Всяка отмяна на задължения е равностойна на безвъзмезден грант и следователно цялата част от задълженията, която е била отписана, представлява помощ.
(399)
В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., публични задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, се прехвърлят на оператора, дружество, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, заедно с елементите на активите, които трябва да са на стойност най-малко 25 % от преструктурираните задължения. След това операторът трябва да продаде тези активи и да използва така получените приходи за частично изплащане на публичноправните задължения. След това компетентните органи отписват останалата част от тези задължения. Следователно, Комисията счита, че елементът държавна помощ по тази операция е равен на стойността на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на прехвърлените активи. В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., това означава, че елементът на помощ е равен най-много на 75 % от прехвърлените задължения. Но ако стойността на активите е по-висока или по-ниска от изискващите се по закон 25 %, елементът на помощ трябва да бъде съответно изчислен.
(400)
Комисията отбелязва, че инжектирането на капитали от държавата или органи, контролирани от държавата, като Агенцията за индустриално развитие и KPS, за изпитващи затруднения дружества, при което не може да се очаква възвръщаемост, се счита за безвъзмезден грант (84). За да се възстанови нарушаването на конкуренцията, причинено от инжектирането на капитали, корабостроителницата трябва да възстанови инжектирания капитал в пълен размер.
(401)
С писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да приложи това решение посредством продажба на активи на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (която да се проведе в съответствие със специфичните условия, изложени първоначално в писмо на Комисията от 27 октомври 2008 г.) и последваща ликвидация на корабостроителница Gdynia. Всички претенции за възстановяване в резултат на настоящото решение трябва незабавно да се регистрират от Полша в рамките на ликвидацията на корабостроителница Gdynia. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията информира Полша, че ако тези условия бъдат изпълнени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача/купувачите и активите могат да се прехвърлят на купувача/купувачите, свободни от всякакви задължения в резултат на изплащането на незаконосъобразната и несъвместима държавна помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото, в съответствие с изискването за избягване на икономическа приемственост между получателите на помощта и дейността на купувачите (85). Комисията ще наблюдава пряко дали се спазват условията, изложени в писмото ѝ от 27 октомври 2008 г. и приети от полските власти, за да установи дали това решение е приложено правилно.
(402)
Тези условия, които Полша изрично се е ангажирала да спазва, са обобщени по-долу.
(403)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. Корабостроителница Gdynia, заедно с всички останали активи и пасиви, ще бъде ликвидирана.
(404)
Активите трябва да бъдат продадени на пазарни цени (на участника в търга, предложил най-висока цена). С цел реализиране на максимални продажби, елементите на активите трябва да се предложат за продажба поотделно или в голям брой малки обособени групи. Тези групи не трябва да са съставени от организирани части от дадено дружество или дейност. Това определение на групите обаче не трябва да е пречка за потенциалните купувачи да представят обща оферта за няколко компонента/групи.
(405)
Тръжната процедура трябва да е недискриминационна, т.е. да се осигури продажба, открита за потенциални купувачи от всички профили, без каквато и да било дискриминация по отношение на целта на тяхната инвестиция.
(406)
При тръжната процедура не трябва да се поставят никакви условия (като запазване на заетостта или дейността, или поемане на съществуващи договори). (Единственият критерий за избор на печеливша оферта трябва да бъде максимизиране на прихода в полза на кредиторите на корабостроителницата).
(407)
Кредиторите на корабостроителницата, публични и частни, включително клиентите на корабостроителницата, трябва да имат същия ранг и права по отношение на приходите от продажбата на активите, каквито биха имали при процедура на несъстоятелност.
(408)
Никаква нова държавна помощ няма да бъде отпускана във връзка с продажбата, било под формата на отписване, финансирано от държавата изплащане на публичноправни задължения или обезщетяване на частни кредитори, инжектиране на капитали, заеми, гаранции или други мерки. Трябва да се предявят претенции за възстановяване чрез ликвидационната маса на всякакви нови публичноправни задължения, натрупани през периода, необходим за приключване на процедурата по продажбата.
(409)
Продажбата ще се извърши от независим администратор, с права и задължения, аналогични на тези на ликвидатор. Трябва да бъде създадена структура, позволяваща на кредиторите ефективно да наблюдават продажбата и да се уверят, че тя се провежда при пазарни условия, и че техният ранг и права по отношение на приходите се спазват. Освен това, Полша и Комисията съвместно ще назначат наблюдаващ попечител с конкретната задача да помага на Комисията да се увери, че процесът на продажба и възстановяването на помощта се реализират в пълно съответствие с посочените по-горе изисквания. За тази цел наблюдаващият попечител ще представя на Комисията редовни подробни доклади относно различните етапи на процедурата.
(410)
Полша е посочила, че е необходимо да предприеме законодателни действия, за да приложи настоящото решение. Поради това Комисията приема, че съществуват основания за по-дълъг от нормалния срок за прилагане, също и с оглед на броя на съответните отделни представляващи помощ мерки, засегнати от това решение, и разнообразието по отношение на тяхната форма и продължителност. Следователно, Комисията призовава Полша да приложи настоящото решение в срок от седем месеца от получаването му,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 209-232 на настоящото решение и отпусната от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар.
Освен това, всякакви гаранции за авансови плащания, отпуснати от Полша, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
По отношение на заемите, получени от различни публични органи и споменати в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощта в размер, равен на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода между момента на получаване на тези заеми и момента на изплащането им. Освен това, ако някой заем все още не е върнат към датата на настоящото решение, той незабавно ще бъде върнат.
Член 3
По отношение на гаранциите, получени от Министерството на финансите и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia за заема, гарантиран чрез държавна гаранция, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията, която разлика е равна на гарантираната сума, умножена по рисковия фактор (вероятността за неизпълнение), минус заплатената премия върху гарантираната сума, или е равна на разликата между заплатената от получателя премия върху гарантираната сума и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 4
По отношение на гаранциите за авансови плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между премията върху гарантираната сума, заплатена от получателя, и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 5
Членове 3 и 4 се прилагат също mutatis mutandis по отношение на всякакви гаранции за авансови плащания, предоставени от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение.
Член 6
По отношение на несъбраните задължения vis-à-vis различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи отлагане на падежа на задълженията си от кредитор в условия на пазарна икономика, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изплащане на публичноправното задължение. В допълнение, всички неизплатени публичноправни задължения ще бъдат незабавно изплатени.
Член 7
По отношение на отписването на задължения vis-à-vis публични органи, описано в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на отписаните суми.
Член 8
По отношение на публичноправни задължения, преструктурирани в съответствие с акта от 30 октомври 2002 г. относно държавна помощ за предприятия от особено значение за пазара на труда, съгласно измененията му, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на размера на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на активите на получателя, прехвърлени на оператора.
Член 9
По отношение на инжектиране на капитали от различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на инжектирания капитал.
Член 10
По отношение на директните грантове, описани в Таблица 4, съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на грантовете.
Член 11
1. Полша ще си възстанови помощта, дефинирана в предходните членове, от получателя. Възстановяването ще се извърши в съответствие с насоките, изложени в съображения 384-401 на настоящото решение.
2. За сумите, които следва да бъдат възстановени, ще се дължи лихва от датата, на която са били предоставени на корабостроителница Gdynia, до действителното им възстановяване.
3. Лихвата ще се изчислява с натрупване, в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (86) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (87) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Полша ще анулира всички неизвършени плащания по помощта, посочена в Член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 12
1. Възстановяването на помощта, посочена в Член 1, ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Полша ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от седем месеца от датата на уведомяване за него.
Член 13
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Полша ще предостави на Комисията следната информация:
а)
Общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
Подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
Документи, доказващи, че на получателя е разпоредено да изплати помощта;
г)
Документи, доказващи, че всички гаранции за авансови плащания са прекратени.
2. Полша ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Полша ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя ще предоставя подробна информация за сумите на възстановената помощ и изплатените лихви от получателя.
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 6 de Novembro de 2008
sobre o auxílio estatal C 17/05 (ex N 194/05 e PL 34/04) concedido pela Polónia à Stocznia Gdynia
[notificada com o número C(2008) 6771]
(Apenas faz fé o texto em língua polaca)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2010/47/CE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o primeiro parágrafo do n.o 2 do artigo 88.o,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente a alínea a) do n.o 1 do artigo 62.o,
Tendo convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações (1) nos termos das disposições acima citadas e tendo em conta tais observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Nos termos das disposições do ponto 3 do Anexo IV do Tratado de Adesão que regem o procedimento do mecanismo intercalar, em 29 de Abril de 2004, a Polónia notificou medidas de apoio à reestruturação da Stocznia Gdynia S.A. (a seguir denominada «estaleiro Gdynia»). O processo foi registado como PL 34/04.
(2)
Por carta de 19 de Maio de 2004, a Comissão solicitou à Polónia o envio de determinados documentos em falta. Esses documentos foram enviados em 16 de Junho de 2004. A Comissão solicitou mais informações através de cartas datadas de 30 de Julho de 2004, 8 de Outubro de 2004, 23 de Novembro de 2004 e 4 de Março de 2005, às quais a Polónia respondeu, respectivamente, por cartas de 3 de Setembro de 2004, registada em 7 de Setembro de 2004, 10 de Novembro de 2004, registada em 15 de Novembro de 2004, 17 de Fevereiro de 2005, registada em 21 de Fevereiro de 2005, 30 de Março de 2005, registada em 1 de Abril de 2005 e 18 de Abril de 2005, registada em 20 de Abril de 2005. Por carta de 22 de Abril de 2005, registada no mesmo dia, a Polónia aceitou que a Comissão tratasse o PL 34/04, de 29 de Abril de 2004, como notificação ao abrigo do n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE no que diz respeito a quaisquer medidas que fossem consideradas como constituindo novos auxílios. Foi atribuído um novo número ao processo: N 194/05.
(3)
Em 1 de Junho de 2005, a Comissão adoptou uma decisão para dar início a um procedimento formal de investigação, publicada no Jornal Oficial (2), e convidou a Polónia e as partes interessadas a apresentarem comentários.
(4)
Tendo sido concedido um alargamento do prazo para a apresentação de comentários (carta de 9 de Agosto de 2005), a Polónia apresentou os seus comentários por carta de 2 de Setembro de 2005, registada em 5 de Setembro de 2005. Na sua resposta, a Polónia apresentou à Comissão o plano actualizado de reestruturação do estaleiro Gdynia, datado de 4 de Março de 2004 (a seguir denominado «o plano de reestruturação de 2004»).
(5)
A Polónia apresentou comentários adicionais por carta de 3 de Novembro de 2005, registada em 7 de Novembro de 2005.
(6)
O estaleiro Gdynia apresentou comentários por carta de 10 de Outubro de 2005, registada em 14 de Outubro de 2005. Foram ainda apresentados comentários pela Ray Car Carriers (por carta de 7 de Outubro de 2005, registada em 10 de Outubro de 2005), pelo Gabinete do Representante Permanente da Dinamarca junto da União Europeia (por carta de 7 de Outubro de 2005, registada em 11 de Outubro de 2005), pela associação dinamarquesa de construção naval Danish Maritime (por carta de 7 de Outubro de 2005, registada no mesmo dia), pelo sindicato Solidarity (por carta de 7 de Outubro de 2005, registada em 10 de Outubro de 2005) e pela associação polaca de construção naval (por carta de 10 de Outubro de 2005, registada em 11 de Outubro de 2005).
(7)
A Comissão reencaminhou esses comentários para a Polónia, por cartas de 26 de Outubro de 2005 e 12 de Dezembro de 2005 (3). A Polónia respondeu aos comentários apresentados pelo estaleiro Gdynia por carta de 16 de Janeiro de 2006, registada em 18 de Janeiro de 2006, não tendo apresentado quaisquer comentários sobre as observações enviadas por terceiros.
(8)
A Comissão recorreu a um consultor externo para a avaliação do plano de reestruturação de 2004. O consultor entregou o seu relatório à Comissão em Dezembro de 2005.
(9)
Por carta de 13 de Janeiro de 2006, a Comissão solicitou à Polónia que fornecesse uma actualização sobre os últimos desenvolvimentos relativos à sua estratégia de reestruturação para o estaleiro Gdynia. A Polónia respondeu por carta de 20 de Fevereiro de 2006, registada em 21 de Fevereiro de 2006 e, no dia 22 de Fevereiro de 2006, teve lugar uma reunião entre os representantes da Comissão, as autoridades polacas e o estaleiro Gdynia. A Polónia anunciou que o plano de reestruturação de 2004 estava desactualizado e que tinha adoptado uma nova estratégia para a reestruturação do Grupo do estaleiro Gdynia que passava pela separação do Grupo do estaleiro Gdańsk e pela privatização (parcial) do estaleiro Gdynia. A Polónia anunciou ainda que, até 30 de Junho de 2006, seria submetido à Comissão o plano actualizado de reestruturação e que a privatização do estaleiro Gdynia iria iniciar-se a breve trecho.
(10)
No seguimento desta reunião, a Comissão enviou uma carta à Polónia em 8 de Março de 2006, à qual a Polónia respondeu por carta de 13 de Março de 2006, registada no mesmo dia, anunciando um calendário da privatização. A Polónia forneceu informação adicional sobre o processo de privatização por carta de 29 de Março de 2006, registada em 30 de Março de 2006. A Comissão solicitou mais informações por carta de 30 de Março de 2006, à qual a Polónia respondeu por carta de 19 de Abril de 2006, registada em 20 de Abril 2006.
(11)
Por carta de 6 de Abril de 2006, registada em 10 de Abril de 2006, a Polónia apresentou a primeira versão do documento «Uma estratégia para o sector da construção naval (estaleiros de construção naval) na Polónia 2006-2010». A Comissão enviou os seus comentários por carta de 12 de Abril de 2006. O documento foi finalmente aprovado pelo Governo polaco em 31 de Agosto de 2006 e enviado à Comissão por carta de 1 de Setembro de 2006, registada no mesmo dia.
(12)
Por correio electrónico de 15 de Maio de 2006, o estaleiro Gdynia enviou à Comissão o «memorando informativo sobre o estaleiro Gdynia», datado de Maio de 2006, que foi disponibilizado aos potenciais investidores em 10 de Maio de 2006.
(13)
Por carta de 26 de Maio de 2006, registada em 30 de Maio de 2006, a Polónia forneceu informação adicional sobre o processo de privatização em curso, incluindo a lista de empresas às quais a Polónia, através do seu consultor de privatização, tinha enviado a proposta de participação no novo aumento de capital aprovado pela Assembleia-Geral do estaleiro Gdynia realizada em 19 de Abril de 2006. Por carta de 13 de Julho de 2006, registada em 17 de Julho de 2006, a Polónia forneceu novas informações relativamente ao processo de privatização em curso, informando a Comissão de que duas empresas tinham apresentado propostas preliminares de participação no aumento de capital e fornecendo uma análise comparativa dessas propostas elaborada pelo consultor de privatização.
(14)
O estaleiro Gdynia apresentou à Comissão propostas iniciais de alteração ao plano de reestruturação em 9 de Junho de 2006. Os representantes da Comissão visitaram o estaleiro em 13 de Junho de 2006 e apresentaram observações preliminares ao plano de reestruturação alterado. O consultor externo da Comissão formulou os seus comentários num relatório de Julho de 2006. Finalmente, a Comissão comentou as limitações das propostas de alteração ao plano de reestruturação por carta de 17 de Julho de 2006.
(15)
Tiveram lugar várias reuniões sobre o processo de privatização e a elaboração do plano alterado de reestruturação na qual participaram representantes da Comissão e as autoridades polacas: em Bruxelas, em 31 de Janeiro, 22 de Fevereiro e 10 de Maio de 2006, e nas instalações do estaleiro Gdynia, em 13 de Junho de 2006.
(16)
A Polónia respondeu à carta da Comissão de 17 de Julho de 2006 por carta de 31 de Agosto de 2006, registada em 1 de Setembro de 2006.
(17)
A Polónia deu conhecimento das alterações ao «Plano de Reestruturação da Gdynia Shipyard S.A.» em 3 de Setembro de 2006 (a seguir denominado o «plano de reestruturação de 2006») e do novo auxílio estatal concedido ao estaleiro Gdynia no seguimento da decisão da Comissão de dar início a uma investigação formal.
(18)
A Polónia forneceu informação adicional sobre o processo de reestruturação do Grupo do estaleiro Gdynia por carta de 12 de Setembro de 2006, registada em 13 de Setembro de 2006, referindo em especial que o capital do estaleiro Gdańsk e do Grupo do estaleiro Gdynia tinha sido separado.
(19)
Por carta de 26 de Setembro de 2006, registada em 27 de Setembro de 2006, foram facultadas mais informações sobre o processo de privatização do estaleiro Gdynia.
(20)
A Polónia deu conhecimento do novo auxílio adicional ao estaleiro Gdynia por carta de 21 de Novembro de 2006, registada em 27 de Novembro de 2006.
(21)
Realizou-se em 7 de Dezembro de 2006 uma reunião entre o Comissário Kroes e Piotr Woźniak, o Ministro da Economia polaco. O Ministro referiu que a Polónia estava empenhada no relançamento do processo de privatização do estaleiro Gdynia através de um procedimento aberto e transparente a concluir até Junho de 2007. A Polónia confirmou esta afirmação por carta de 27 de Dezembro de 2006, registada em 4 de Janeiro de 2007, referindo a decisão governamental de 19 de Dezembro de 2006 de aprovar um documento intitulado «O estado da indústria da construção naval». A Polónia solicitou à Comissão que fossem encetadas conversações sobre medidas compensatórias.
(22)
Representantes da Comissão visitaram o estaleiro em 19 de Dezembro de 2006 com o consultor externo com vista à recolha de factos e dados necessários para avaliar as medidas compensatórias. O consultor externo da Comissão apresentou um relatório sobre a capacidade do estaleiro em 16 de Janeiro de 2007.
(23)
A Comissão respondeu à carta de 27 de Dezembro de 2006 por carta de 29 de Janeiro de 2007, na qual solicitava à Polónia a apresentação de uma proposta de medidas compensatórias para o estaleiro Gdynia até ao final de Fevereiro de 2007.
(24)
Por carta datada de 28 de Fevereiro de 2007, registada no mesmo dia, a Polónia apresentou explicações relativas à privatização do estaleiro Gdynia e uma proposta de medidas compensatórias.
(25)
Com base nisto, realizou-se em 15 de Março de 2007 uma reunião entre a Comissão, as autoridades polacas e representantes do estaleiro, que se centrou essencialmente nas medidas compensatórias mas também no processo de privatização em curso. A Comissão e as autoridades polacas acordaram que a Comissão iria entrar em discussões técnicas directas com o estaleiro Gdynia com vista à compilação de todos os dados necessários à avaliação das medidas compensatórias propostas pela Polónia. O estaleiro Gdynia transmitiu informações iniciais sobre a capacidade do estaleiro por correio electrónico de 12 de Março de 2007, registado em 27 de Abril de 2007.
(26)
A Comissão solicitou informações adicionais sobre as medidas compensatórias por cartas de 29 de Março de 2007, 27 de Abril de 2007 e 25 de Maio de 2007, às quais o estaleiro Gdynia respondeu por cartas de 20 de Abril de 2007, registada em 23 de Abril de 2007, de 9 de Maio de 2007, registada em 10 de Maio de 2007, e de30 de Maio de 2007, registada em 31 de Maio de 2007, respectivamente. O estaleiro Gdynia forneceu mais informações numa reunião com representantes da Comissão que teve lugar em 6 de Junho de 2007 e, subsequentemente, por carta de 18 de Junho de 2007, registada em 21 de Junho de 2007. A Comissão colocou questões adicionais por correio electrónico de 20 de Junho de 2007, ao qual o estaleiro Gdynia respondeu por carta de 25 de Junho de 2007, registada no mesmo dia.
(27)
Por carta de 31 de Julho de 2007, a Comissão informou a Polónia de que a sua análise preliminar das medidas compensatórias propostas pela Polónia para o estaleiro Gdynia sugeria que as medidas eram aceitáveis, desde que algumas condições fossem cumpridas. A Polónia respondeu por carta de 24 de Agosto de 2007, registada em 27 de Agosto de 2007, comentando as condições que regulam a execução das medidas compensatórias para o estaleiro Gdynia. A Comissão deu por encerrada a questão das medidas compensatórias por carta de 3 de Outubro de 2007.
(28)
Em conversa telefónica de 24 de Maio de 2007, as autoridades polacas informaram a Comissão de que a Polónia pretendia reiniciar o processo de privatização do estaleiro Gdynia através de concurso público. A Comissão solicitou informações completas sobre os mais recentes desenvolvimentos do processo de privatização por carta de 29 de Maio de 2007, reiterando o seu pedido por carta de 6 de Junho de 2007. A Polónia respondeu por carta de 22 de Junho de 2007, registada em 25 de Junho de 2007 e, no seguimento de um novo pedido de informação datado de 28 de Junho de 2007, concluiu o envio de informação por carta de 11 de Julho de 2007, registada no mesmo dia. Por meio desta carta, a Polónia enviou também à Comissão o memorando informativo sobre o estaleiro Gdynia datado de 4 de Julho de 2007 (a seguir denominado «o memorando informativo»). Por carta de 31 de Julho de 2007, a Comissão indicou que o processo de privatização não poderia ser adiado por mais tempo.
(29)
A Comissão transmitiu os seus comentários sobre o memorando informativo por carta de 30 de Julho de 2007. A Polónia respondeu por carta de 21 de Agosto de 2007, registada em 27 de Agosto de 2007. Por carta de 29 de Agosto de 2007, registada no mesmo dia, a Polónia apresentou um documento provisório intitulado «Esclarecimentos complementares ao memorando informativo do estaleiro Gdynia», datado de 29 de Agosto de 2007, a ser anexado ao memorando informativo de 4 de Julho de 2007 (a seguir denominado «o Anexo ao memorando informativo»). A Comissão apresentou os seus comentários ao Anexo ao memorando informativo por carta de 4 de Setembro de 2007, aos quais a Polónia respondeu por carta de 7 de Setembro de 2007, enviando ainda uma versão alterada do Anexo ao memorando informativo. A Comissão apresentou as suas observações finais por meio de carta de 14 de Setembro de 2007.
(30)
A Polónia apresentou informação relativa aos mais recentes desenvolvimentos do processo de privatização por cartas de 7 de Setembro de 2007, registada no mesmo dia, de 23 de Outubro de 2007, registada em 24 de Outubro de 2007, e de 25 de Outubro de 2007, registada no mesmo dia.
(31)
Em resposta a uma carta da Comissão datada de 30 de Novembro de 2007, a Polónia forneceu informação adicional sobre o processo de privatização por meio de cartas de 13, 19 e 21 de Dezembro de 2007, registadas em 14, 20 e 21 de Dezembro de 2007, respectivamente. Na última carta, a Polónia informava a Comissão de que tinha recebido três propostas vinculativas para a aquisição do estaleiro Gdynia. Estas propostas foram apresentadas à Comissão por carta de 8 de Fevereiro de 2008, registada em 11 de Fevereiro de 2008.
(32)
Em 10 de Janeiro de 2008, teve lugar em Bruxelas uma reunião entre representantes da Comissão e as autoridades polacas, cujas conclusões foram reiteradas pela Comissão em cartas de 17 e 30 de Janeiro de 2008.
(33)
Por carta de 30 de Janeiro de 2008, a Polónia informou a Comissão de que dois dos proponentes tinham sido convidados a encetar negociações com o Tesouro. Por carta de 14 de Fevereiro de 2008, registada em 19 de Fevereiro de 2008, a Polónia anunciou que o processo de privatização do estaleiro Gdynia estaria concluído até ao Verão de 2008. A Comissão respondeu por carta de 28 de Fevereiro de 2008.
(34)
Por carta de 29 de Fevereiro de 2008, registada em 3 de Março de 2008, a Polónia apresentou a primeira versão de um novo plano de reestruturação elaborado por um dos proponentes, a Amber Sp. z o.o. Esta empresa beneficiava de exclusividade negocial temporária desde 20 de Março de 2008 e apresentou uma actualização ao plano provisório de reestruturação por correio electrónico de 9 de Abril de 2008, registado em 24 de Abril de 2008. Este proponente apresentou informação adicional sob a forma de «Orientações chave para a reestruturação», um documento apresentado na reunião de 10 de Abril de 2008 e registado em 18 de Abril de 2008. A informação preparada pelo segundo proponente foi apresentada em fase posterior, por carta de 7 de Abril de 2008, registada em 18 de Abril de 2008, no seguimento de um aviso recordatório de 18 de Março de 2008.
(35)
A Polónia apresentou informações sobre o desenvolvimento das negociações com a Amber Sp. z o.o., como proponente exclusivo, por cartas de 28 de Março de 2008, registada no mesmo dia, de 7 de Abril de 2008, registada em 18 de Abril de 2008, de 23 de Abril de 2008, registada no mesmo dia, e de 25 de Abril de 2008, registada no mesmo dia. No dia 10 de Abril de 2008, teve lugar em Varsóvia uma reunião entre representantes da Comissão, o estaleiro Gdynia, a Amber Sp. z o.o. e as autoridades polacas. A Polónia enviou a acta da reunião à Comissão por carta de 7 de Maio de 2008, registada em 13 de Maio de 2008.
(36)
A Comissão enviou comentários sobre o desenvolvimento do processo de privatização por cartas de 21 e 30 de Abril de 2008.
(37)
Por carta de 12 de Maio de 2008, registada no mesmo dia, a Polónia informou a Comissão de que a Amber Sp. z o.o. se tinha retirado do processo de privatização. Finalmente, por carta de 26 de Maio de 2008, registada em 27 de Maio de 2008, as autoridades polacas informaram a Comissão de que, em 15 de Maio de 2008, o Ministro do Tesouro tinha decidido pôr termo ao processo de privatização no quadro do convite público à negociação com os proponentes cujas propostas tinham sido admitidas no âmbito do procedimento lançado em 2007.
(38)
As autoridades polacas informaram ainda a Comissão de que estavam a envidar esforços para relançar o processo de privatização com vista à assinatura de acordos de privatização em Novembro de 2008. Desde 3 de Junho de 2008, a Polónia apresenta relatórios diários à Comissão relativamente às acções desenvolvidas pelas diversas partes interessadas no relançamento do processo de privatização. Por carta de 6 de Junho de 2008, registada no mesmo dia, a Polónia enviou à Comissão o «memorando informativo sobre o estaleiro Gdynia» de 2 de Junho de 2008 (a seguir denominado «memorando informativo de 2008»).
(39)
A pedido das autoridades polacas, realizou-se em 10 de Junho de 2008 uma reunião entre representantes da Comissão, as autoridades polacas e a ISD Polska, que foi apresentada à Comissão como potencial compradora do estaleiro Gdynia. Em 13 de Junho de 2008, teve lugar uma segunda reunião entre a Comissão e as autoridades polacas.
(40)
Por carta de 26 de Junho de 2008, registada no mesmo dia, a Polónia apresentou um plano provisório de reestruturação para o estaleiro Gdynia e o estaleiro Gdańsk elaborado pela ISD Polska (proprietária do estaleiro Gdańsk) e um plano provisório de reestruturação para o estaleiro Gdynia elaborado pela Empresa de Construção Naval da Polónia (a seguir denominada «a ECNP»).
(41)
Por carta de 4 de Julho de 2008, a Comissão solicitou esclarecimentos sobre determinadas questões relacionadas com o plano provisório de reestruturação elaborado pela ISD Polska. A Polónia respondeu por cartas de 7 e 8 de Julho 2008, registadas nos mesmos dias. Em 8 de Julho de 2008 teve lugar uma reunião entre representantes das autoridades polacas, da ISD Polska e da Comissão.
(42)
Por carta de 14 de Julho de 2008, a Polónia comprometeu-se a enviar à Comissão um plano de reestruturação detalhado até 12 de Setembro do mesmo ano.
(43)
Em 16 de Julho de 2008, a Comissão apoiou, de forma preliminar, a avaliação e conclusões apresentadas no projecto de decisão de encerramento da investigação formal que indicava que o auxílio concedido ao estaleiro Gdynia era incompatível com o mercado comum e tinha de ser recuperado. No entanto, à luz da carta das autoridades polacas de 14 de Julho de 2008, a Comissão decidiu adiar a adopção da decisão de modo a avaliar se o novo plano de reestruturação a ser apresentado pelas autoridades polacas até 12 de Setembro iria melhorar significativamente a situação e permitir que o auxílio fosse considerado compatível com o mercado comum.
(44)
Desde então, a Polónia tem enviado à Comissão actualizações semanais sobre o processo de privatização (cartas de 28 de Julho, 4 de Agosto, 12 de Agosto, 21 de Agosto, 25 de Agosto, 1 de Setembro, 8 de Setembro, 16 de Setembro e 23 de Setembro, registadas nos mesmos dias).
(45)
Por carta de 18 de Julho, registada em 21 de Julho, a Polónia solicitou três rondas de consultas com a Comissão sobre o plano provisório de reestruturação com vista à elaboração de uma versão final que tivesse em conta os comentários da Comissão. A Comissão concordou com o calendário por carta de 31 de Julho.
(46)
No entanto, a primeira reunião não oficial entre as autoridades polacas e a Comissão só se realizou em 21 de Agosto de 2008. Em 2 de Setembro de 2008 teve lugar outra reunião com as autoridades polacas, que contou com a presença da ISD Polska. A Polónia apresentou informalmente o plano provisório de reestruturação da ISD Polska em 28 de Agosto de 2008 e uma versão alterada do mesmo em 8 de Setembro de 2008.
(47)
Por carta de 12 de Setembro de 2008, registada no mesmo dia, a Polónia enviou o plano final de reestruturação para o estaleiro Gdynia e o estaleiro Gdańsk.
(48)
Por carta de 16 de Setembro de 2008, registada em 17 de Setembro de 2008, a Polónia apresentou o projecto de acordo de privatização entre a ISD Polska e o Tesouro polaco.
(49)
Em 30 de Setembro de 2008 foi organizada uma reunião entre as autoridades polacas e a Comissão, na qual participaram representantes da ISD Polska.
(50)
Por carta de 27 de Outubro de 2008, a Comissão informou as autoridades polacas das condições de enquadramento para a execução desta decisão. Por carta de 3 de Novembro de 2008, registada em 4 de Novembro de 2008, a Polónia comprometeu-se a cumprir integralmente essas condições. A Comissão aceitou este compromisso em carta de 6 de Novembro de 2008.
(51)
Por carta de 14 de Junho de 2007, a Comissão solicitou às autoridades polacas que apresentassem uma síntese de todos os auxílios estatais concedidos ao estaleiro desde a adesão da Polónia à UE, em 1 de Maio de 2004. A Polónia respondeu por carta de 11 de Julho de 2007, registada no mesmo dia. A Comissão solicitou esclarecimentos adicionais através de carta datada de 13 de Novembro de 2007, à qual a Polónia respondeu por carta de 9 de Janeiro de 2008, registada no mesmo dia. A Polónia informou a Comissão sobre auxílios adicionais concedidos ao estaleiro Gdynia por carta de 6 de Dezembro de 2007, registada no mesmo dia, por carta de 12 de Fevereiro de 2008, registada em 13 de Fevereiro de 2008, e por carta de 6 de Junho de 2008, registada no mesmo dia.
II. DESCRIÇÃO PORMENORIZADA DO AUXÍLIO
1. EMPRESA EM CAUSA
(52)
O beneficiário do auxílio é o estaleiro Gdynia. A empresa está sedeada na região de Gdańsk-Gdynia-Sopot, a norte da Polónia.
(53)
A Comissão salienta que, ao abrigo das regras dos auxílios estatais, as empresas da região são elegíveis para financiamento pelos Fundos Estruturais (4) no âmbito do objectivo «Convergência» e pelo Fundo de Coesão (5). Em especial, as empresas localizadas na região são potencialmente elegíveis para apoio do Programa Operacional Regional ao abrigo dos eixos prioritários existentes para apoiar pequenas e médias empresas, medidas de transferência de inovação e tecnologia (orientadas para a criação de emprego a longo prazo) e o desenvolvimento de infra-estruturas sociais e educativas para fins de formação profissional e aprendizagem ao longo da vida. As empresas da região são também elegíveis no âmbito dos programas operacionais Economia Inovadora e Recursos Humanos, sendo este último especialmente direccionado para apoiar as empresas e o mercado de trabalho a adaptarem-se às alterações económicas, incluindo processos de reestruturação.
(54)
O estaleiro Gdynia desenvolve actividades ao nível da construção naval, produção de cascos, construção de pontes em aço, prestação de serviços ligados à construção naval e a outros sectores.
(55)
Os principais accionistas do estaleiro Gdynia (6) são o Tesouro, que detém 32 % das acções, representando 35 % dos direitos de voto, a Ray Car Carriers Ltd (16 % e 22 %), a Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % e 6 %), a Agência de Desenvolvimento Industrial (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % e 13 %) e a Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % e 5 %). Nenhum dos restantes accionistas detém mais de 4 % das acções.
(56)
O estaleiro Gdynia é a empresa-mãe do Grupo do estaleiro Gdynia, que inclui doze subsidiárias. Até recentemente, a Stocznia Gdańsk S.A. era uma das subsidiárias mas, mediante acordo de Outubro de 2007, o estaleiro Gdynia vendeu as acções que ainda detinha no estaleiro Gdańsk ao novo proprietário maioritário da Stocznia Gdańsk S.A. No entanto, entre 1998 e o Outono de 2006, o estaleiro Gdynia deteve a maioria das acções da Stocznia Gdańsk S.A. (anteriormente denominada Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia), pelo que a reestruturação dos dois estaleiros decorreu em paralelo.
(57)
Os principais produtos do estaleiro Gdynia ao nível da construção naval são navios porta-contentores entre 1 100 e 5 000 TEU e navios porta-automóveis em sistema RO-RO com capacidade de carga de 2 100 a 6 000 carros. Outros produtos incluem navios polivalentes, navios de carga geral e para transporte de refinados e produtos químicos, graneleiros e navios para transporte de gás de petróleo liquefeito (GPL).
(58)
No segmento dos porta-contentores até 3 000 TEU, os seus principais concorrentes são os estaleiros europeus Aker Ostsee e Volkswerft Stralsund, na Alemanha, e os estaleiros coreanos e chineses. O estaleiro fabrica os maiores navios de transporte de automóveis do mundo (em termos de porte) e a sua quota em termos de encomendas mundiais destes produtos é de 11 % (7). Nenhum outro estaleiro da UE produz navios porta-automóveis destas dimensões, sendo o estaleiro Uljanik, na Croácia, o único concorrente europeu. Os outros concorrentes do Gdynia são os estaleiros coreanos e japoneses.
(59)
Entre 2002 e 2006, o estaleiro Gdynia produziu 48 navios. Em 2004, o Gdynia encontrava-se na 13.a posição dos maiores estaleiros mundiais em termos do livro de encomendas (medida em termos de TBC - tonelagem bruta compensada). Em 2005, ocupava o 21.o lugar e mantinha a sua posição como maior estaleiro da Europa.
(60)
Actualmente (em Abril de 2008) (8), o seu livro de encomendas incluía 16 contratos (12 navios porta-automóveis e 4 porta-contentores) com um volume total de 581 000 TBC a entregar em 2008 e 2009.
(61)
As principais instalações de produção do estaleiro Gdynia dispõem de duas docas secas, SD I e SD II.
(62)
Em Agosto de 2007, o estaleiro Gdynia empregava 4 611 trabalhadores, 68 % dos quais estavam directamente ligados ao processo de produção (9). Isto representa uma redução de 26 % em relação a Dezembro de 2004, data em que o estaleiro empregava 6 249 pessoas (10).
(63)
O Grupo do estaleiro Gdynia começou a sentir dificuldades em 2002. O plano de reestruturação de 2004 explica que os factores que contribuíram para a difícil situação financeira eram externos, tais como a concorrência asiática, a retoma do zloti em relação ao dólar, o aumento dos preços do aço e problemas de acesso a financiamento na sequência da falência da Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. e do colapso de um pórtico de carga no estaleiro Gdynia durante uma violenta tempestade em 1999. Como parte dos seus esforços para conseguir mais encomendas, especialmente após a aquisição do estaleiro Gdańsk em 1998 ter impulsionado o seu potencial produtivo, o estaleiro Gdynia tomou algumas decisões de gestão que se revelaram problemáticas. O estaleiro incorreu em riscos tecnológicos, financeiros, comerciais e de concepção (novos produtos, protótipos e construção pouco rentável de navios novos para o estaleiro, como pequenos graneleiros, navios de transporte de produtos químicos, navios Ro-Ro, navios tanque para transporte de gás, porta-contentores para carga a granel e navios de carga geral). Também insatisfatória foi a velocidade a que o estaleiro Gdynia reduziu os seus custos de produção.
(64)
Estas dificuldades mantiveram-se ao longo do processo de reestruturação. Segundo o plano de reestruturação de 2006, os motivos destas dificuldades persistentes prendiam-se com a valorização do zloti face ao dólar e o aumento sem precedentes do preço do aço, que não se reflectiram nos contratos celebrados pelo estaleiro. Outra razão era a falta de recursos financeiros para operações de reestruturação alargadas.
(65)
As dificuldades financeiras do Grupo deram origem a problemas de pagamento de dívidas públicas e comerciais e de salários, faltas de material, atrasos na produção, aumento de custos (consumo de mão-de-obra, coimas) e atrasos significativos no cumprimento dos contratos.
(66)
A situação financeira do estaleiro Gdynia foi-se degradando gradualmente.
Quadro 1
Operações do estaleiro Gdynia
(milhões de PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Volume de negócios
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Resultado
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Capital
- 288
- 285
- 576
- 928
Fonte: plano de reestruturação e memorando informativo de 2006.
(67)
Prevê-se que o estaleiro venha a apresentar ainda mais perdas significativas em 2008 e 2009, com base no actual livro de encomendas (11).
2. DECISÃO DE DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO AO ABRIGO DO N.o 2 DO ARTIGO 88.o DO TRATADO CE
(68)
Na sua decisão de iniciar uma investigação formal, a Comissão indicava que algumas das medidas que haviam sido notificadas ao abrigo do ponto 3 do Anexo IV ao Tratado de Adesão constituíam novos auxílios uma vez que tinham sido concedidas após a adesão da Polónia à UE em 1 de Maio de 2004 ou ainda não tinham sido concedidas à data da decisão. A Comissão enumerou essas medidas na parte B do Anexo I da decisão.
(69)
A Comissão decidiu ainda que determinadas medidas de auxílio indicadas na parte A do Anexo I da decisão tinham sido concedidas ao estaleiro Gdynia antes de 1 de Maio de 2004 e que não eram aplicáveis após a adesão nos termos do ponto 3 do Anexo IV ao Tratado de Adesão, pelo que não seriam examinadas ao abrigo do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE. Por conseguinte, essas medidas não são abrangidas pela presente decisão. Não obstante, elas tinham de ser tidas em conta na avaliação de compatibilidade com o mercado comum das medidas de auxílio concedidas após a adesão.
(70)
No essencial, a Comissão alegou que não tinha sido tomada uma decisão juridicamente vinculativa relativamente às medidas enumeradas na parte B do Anexo I da decisão antes da adesão, apesar de reconhecer que tinham sido dados alguns passos preliminares no sentido dessa decisão vinculativa.
(71)
Relativamente à reestruturação da dívida pública ao abrigo do procedimento do Capítulo 5a com base na Lei de 30 de Outubro de 2002 relativa a Auxílios Estatais (Empresas com Especial Importância para o Mercado de Trabalho), na sua última redacção (12), a Comissão concluiu que a decisão de reestruturação emitida pelo Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial, a agência governamental responsável pela aplicação do procedimento do Capítulo 5a, foi juridicamente vinculativa. Neste caso, no entanto, não foi emitida nenhuma decisão de reestruturação desse tipo antes da adesão (13). Isto porque a decisão emitida pelo Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial, em 19 de Abril de 2004, a aprovar o plano de reestruturação de 2004 não cumpriu os requisitos processuais e substantivos para ser considerada uma decisão de reestruturação.
(72)
A Comissão aceitou a explicação da Polónia de que os juros vencidos sobre estas dívidas de direito público seriam automaticamente amortizados em conjunto com o capital devido à sua natureza acessória, não sendo necessário emitir uma decisão própria para o efeito.
(73)
A Comissão não encontrou qualquer evidência de decisões juridicamente vinculativas para uma série de medidas, designadamente para as garantias de produção e a injecção de capital, a emissão de obrigações e conversão da dívida em activos, enumeradas como medidas 28-34 na parte B do Anexo I da decisão. A Comissão respondeu em especial ao argumento principal da Polónia, que alegava que estas medidas tinham sido incluídas no plano de reestruturação de 2004 do estaleiro Gdynia, o qual tinha sido aprovado pelo Conselho de Fiscalização do estaleiro, tendo os representantes do Tesouro forçado as autoridades competentes a executar as medidas através do seu voto a favor do plano.
(74)
A Comissão considerou que, uma vez que os accionistas não tinham tomado as medidas necessárias para esse fim, o Conselho de Fiscalização não tinha sido mandatado para adoptar decisões com repercussões financeiras para os accionistas. A Comissão considerou também que, mesmo assumindo que o Conselho de Fiscalização estava mandatado para tomar essas decisões em nome e por conta dos accionistas, continuava a estar pouco claro se uma decisão deste tipo iria criar uma obrigação positiva por parte do Tesouro para atribuir o auxílio estatal, uma vez que normalmente não é possível integrar acções desenvolvidas pelo Estado enquanto interveniente no mercado em acções desenvolvidas pelo Estado na prossecução dos diversos objectivos públicos.
(75)
Relativamente à medida 32 da parte B do Anexo I da decisão (injecção de capital de 40 milhões de PLN), a Comissão tinha dúvidas sobre a legalidade da decisão de obrigar o Tesouro a efectuar um aumento de capital antes da adesão da Polónia, uma vez que não tinha sido cumprido o requisito de registo de qualquer aumento de capital no Tribunal competente no prazo de seis meses.
(76)
Considerando que várias medidas a favor do estaleiro Gdynia constituíam auxílios novos, a Comissão expressou dúvidas de que estivesse preenchida alguma das condições para o auxílio ser aprovado como auxílio à reestruturação.
3. COMENTÁRIOS DAS PARTES INTERESSADAS
a) Comentários do estaleiro Gdynia
(77)
O beneficiário apresentou dois tipos de argumentos: relativos à competência da Comissão quanto às medidas enumeradas na parte B do Anexo I da decisão e relativos às dúvidas da Comissão sobre a compatibilidade do auxílio com o mercado comum, na medida em que era considerado como constituindo um auxílio novo.
(78)
No que se refere à reestruturação da dívida pública ao abrigo do Capítulo 5a, o beneficiário alegou que o facto de atribuir o auxílio constituiu uma decisão de reestruturação por parte do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial. No entanto, o beneficiário afirmou, tal como a Polónia na fase inicial da investigação da Comissão, que a respectiva decisão foi adoptada pelo Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial antes da adesão, em 19 de Abril de 2004.
(79)
O beneficiário alegou que foi o acordo de todos os credores públicos com a reestruturação ao abrigo do Capítulo 5a que constituiu a concessão do auxílio, antes da adesão (14).
(80)
Ao contrário do que foi afirmado pela Polónia na primeira fase da investigação da Comissão, o beneficiário alegou que, após 30 de Junho de 2003, não se venceram juros de mora sobre as dívidas de direito público reestruturadas ao abrigo do Capítulo 5a.
(81)
O beneficiário alegou que a exposição específica do Estado relativamente à medida 32 (injecção de capital) tinha sido conhecida antes da adesão e que, portanto, o auxílio devia ser considerado como tendo sido atribuído antes da adesão.
(82)
O beneficiário também comentou outros aspectos da decisão. Referiu, em especial, que as garantias de produção fornecidas ao estaleiro pela agência seguradora de crédito à exportação não constituíram auxílio governamental. O beneficiário alegou que o sistema de garantias da agência seguradora de crédito à exportação se trata de um sistema de autofinanciamento em que, a longo prazo, os prémios cobrados excedem os riscos cobertos e os montantes efectivamente desembolsados. O beneficiário descreveu as condições mediante as quais a agência seguradora de crédito à exportação emite as garantias (prémios e tipos de garantias reais exigidas).
(83)
Relativamente ao requisito de que o auxílio se limite ao mínimo necessário, o beneficiário alegou que o montante do auxílio se tinha limitado ao mínimo indispensável, sendo justificada a atribuição de um auxílio superior, caso houvesse disponibilidade. O beneficiário sugeriu ainda que, mesmo que a Comissão definisse restritamente os custos de reestruturação (i.e. como não incluindo os custos de exploração do estaleiro), a componente de financiamento desses custos sem elementos de auxílio estatal continuaria a situar-se na ordem dos 30 %, satisfazendo assim as Orientações de Reestruturação de 1999 (15).
(84)
O beneficiário alegou ainda que o auxílio estatal ao estaleiro Gdynia não distorce a concorrência na Europa, afirmando que a real ameaça concorrencial aos estaleiros europeus vem do Extremo Oriente. O beneficiário reconheceu que são construídos navios porta-contentores noutros estaleiros europeus, designadamente na Alemanha, mas alegou que os porta-contentores construídos na Alemanha são diferentes em termos de concepção e especificações técnicas. Afirmou ainda que não existem outros estaleiros europeus a construir navios porta-automóveis, pelo que o estaleiro Gdynia não competia no seu segmento com outro estaleiro da UE.
(85)
Finalmente, o beneficiário afirmou que a sua reestruturação estaria definitivamente concluída no final de 2007.
b) Comentários das outras partes interessadas
(86)
A Dinamarca e a Danish Maritime apoiaram os esforços da Comissão para assegurar que o auxílio estatal foi concedido de acordo com as regras aplicáveis. Salientaram que, em resultado da situação concorrencial no mercado mundial da construção naval, vários estaleiros dinamarqueses foram encerrados ou entraram em falência sem que lhes tenham sido concedidos quaisquer auxílios estatais. Confirmaram ainda que a gama de produtos dos estaleiros dinamarqueses era similar à dos estaleiros polacos, pelo que os estaleiros dinamarqueses podiam ser afectados por qualquer concorrência desleal. A Dinamarca instou a Comissão a exigir ao estaleiro Gdynia que reduza a sua capacidade para que o auxílio estatal não fosse utilizado para aumentar o excesso de capacidade ao nível mundial.
(87)
A Ray Car Carriers, como maior cliente do estaleiro Gdynia e accionista minoritária da empresa, salientou a importância do estaleiro Gdynia para o seu próprio funcionamento devido aos contratos em curso que tem com o estaleiro. A Ray Car Carriers está convencida de que, com a sua mão-de-obra e quadros altamente qualificados, o estaleiro se pode tornar um dos melhores da Europa, se for reestruturado e receber auxílio estatal para esse fim.
(88)
O sindicato Solidarność salientou a degradação da situação no estaleiro, referindo a necessidade de uma rápida reestruturação. O sindicato descreveu algumas das medidas de reestruturação já executadas no estaleiro e manifestou a sua confiança de que, com a tecnologia e mão-de-obra suficiente para o fazer, poderia juntar-se ao conjunto dos estaleiros europeus mais lucrativos. Para isso, era necessário contar com auxílio estatal para aplicar o plano de reestruturação.
(89)
A associação polaca de construção naval Forum Okrętowe explicou as razões para as dificuldades sentidas pelo estaleiro e manifestou o seu apoio ao processo de reestruturação e à utilização de auxílios estatais para esse fim.
c) Comentários da Polónia
(90)
Tal como o beneficiário, a Polónia comentou os aspectos relacionados com a competência e a compatibilidade.
(91)
No que se refere à reestruturação da dívida pública ao abrigo do Capítulo 5a, a Polónia não apresentou quaisquer argumentos adicionais. No entanto, na sua resposta aos comentários do beneficiário, a Polónia manifestou o seu desacordo com a interpretação da legislação polaca feita por este.
(92)
No que respeita às medidas 28-34 da parte B do Anexo I da decisão, a Polónia não refutou as conclusões da Comissão constantes da decisão de iniciar uma investigação formal. Não obstante, a Polónia apresentou um novo argumento no sentido de que as declarações dos representantes de diversas autoridades governamentais no âmbito da Equipa do Sector da Construção Naval relativas aos planos para alargar essas medidas deveriam ser consideradas como compromissos oficiais. Estas declarações foram feitas antes da adesão.
(93)
Relativamente à medida 32 (injecção de capital), a Polónia alegou que, uma vez que o Tesouro tinha agido na reunião de accionistas como dono do estaleiro Gdynia, esta acção não podia ser dissociada das suas acções como autoridade pública de concessão de auxílios.
(94)
Simultaneamente, a Polónia reconhece que, enquanto as injecções de capital se inserem na esfera da propriedade (dominium) e estão sujeitas ao direito civil, ao proceder ao aumento do capital social das empresas o Ministro (do Tesouro) encontra-se obrigado a observar regras adicionais de direito público que não se aplicam aos comuns intervenientes no mercado (imperium).
(95)
A Polónia explicou seguidamente que a regra dos seis meses (o prazo obrigatório de registo das subscrições de capital no Tribunal) era um requisito meramente formal sem qualquer efeito sobre a altura em que a obrigação do accionista subscrever as acções entra em vigor. A Polónia afirmou que esta obrigação entrou em vigor em 2004, antes da adesão, e que o seu cumprimento apenas necessitava da aprovação de uma nova resolução sobre o aumento do capital social do estaleiro, que teve lugar em 4 de Março de 2005. A subscrição por parte do Tesouro teve lugar subsequentemente, em 23 de Junho de 2005.
(96)
No que se refere à compatibilidade do novo auxílio com o mercado comum, a Polónia referiu que o plano de reestruturação de 2004 constituiu uma base económica sólida para o processo de reestruturação do estaleiro. A Polónia reconheceu que o processo de reestruturação foi executado com recursos financeiros limitados. As autoridades polacas procederam a uma breve descrição das medidas de auxílio à reestruturação inscritas no plano de reestruturação de 2004, para demonstrar que a reestruturação não teve um âmbito puramente financeiro. Defendeu as medidas compensatórias propostas no plano de reestruturação de 2004 e executadas no seio do Grupo do estaleiro Gdynia. Relativamente ao requisito de que a ajuda se limitasse ao mínimo indispensável, a Polónia afirmou que o auxílio foi utilizado exclusivamente para os fins da reestruturação e que a percentagem do montante do auxílio foi de 31 %, i.e. o auxílio como percentagem dos custos totais de reestruturação, incluindo os custos operacionais. A Polónia alegou que a renegociação dos preços dos contratos, em conjunto com os lucros acumulados e fluxos financeiros positivos gerados pelo estaleiro no futuro, deviam ser considerados como constituindo a «contribuição própria».
(97)
As autoridades polacas descreveram em pormenor a forma como funciona o sistema de garantia da agência seguradora de crédito à exportação e alegaram que estas garantias não constituem auxílio estatal.
4. DESCRIÇÃO CRONOLÓGICA DOS EVENTOS DECISIVOS NO SEGUIMENTO DA DECISÃO DA COMISSÃO DE DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
(98)
Apresenta-se de seguida um resumo da investigação da Comissão e dos eventos que tiveram lugar no seu decurso.
(99)
Em resposta à decisão da Comissão de iniciar a investigação formal, as autoridades polacas apresentaram, no Outono de 2005, explicações de dois tipos: em primeiro lugar, questionando a competência da Comissão para agir sobre as medidas identificadas como novo auxílio na sua decisão, e, em segundo lugar, alegando que mesmo se tais medidas constituíssem novo auxílio, eram compatíveis com o mercado comum como auxílio à reestruturação. A reacção do estaleiro Gdynia à decisão da Comissão foi de natureza semelhante. Ambas são descritas de seguida.
(100)
Reforçando os seus comentários quanto à compatibilidade do auxílio, a Polónia apresentou à Comissão o plano de reestruturação de 2004 do estaleiro Gdynia, que era idêntico ao plano de reestruturação que esteve na base da decisão da Comissão de iniciar a investigação formal devido a dúvidas quanto à sua credibilidade e solidez. Não obstante, a Comissão analisou cuidadosamente o plano de reestruturação de 2004 e recorreu à assistência de um consultor externo. A Comissão concluiu que o plano de reestruturação de 2004 não cumpria qualquer das condições para a aprovação de auxílios à reestruturação estabelecidas nas orientações relevantes. Na reunião de 22 de Fevereiro de 2006, a Comissão explicou as suas principais dúvidas às autoridades polacas. A Comissão salientou as principais deficiências do plano de reestruturação de 2004: baixos investimentos, baixa produtividade planeada, altos custos de produção, em especial ao nível das despesas gerais, e insuficiente fortalecimento da base de capital próprio do estaleiro. O auxílio concedido ao estaleiro devia ser considerado como apoio ao funcionamento para suportar a reestruturação da dívida e a continuação do funcionamento do estaleiro.
(101)
Em Dezembro de 2005, a Comissão teve conhecimento através de fontes públicas (16) de que a Korporacja Polskie Stocznia (adiante denominada «KPS»), um grupo de capital de propriedade pública, tinha sido criada com o objectivo de integrar os três principais estaleiros polacos em Gdynia, Gdańsk e Szczecin sob a sua égide (adiante denominado o «plano de consolidação»). A principal função da KPS era financiar a produção do estaleiro. A Polónia não informou a Comissão a respeito do plano de consolidação em qualquer fase do procedimento, nem antes nem depois da decisão de dar início ao procedimento de investigação formal.
(102)
Na mesma altura, a Comissão tomou conhecimento através da imprensa de conversações em curso sobre a venda dos estaleiros de Gdynia e Gdańsk a investidores estratégicos e sobre a separação das duas empresas, que até à data tinham operado como parte do mesmo grupo. A Comissão solicitou ao Governo polaco, através de carta de 13 de Janeiro de 2006, que explicitasse qual era realmente a sua estratégia para o estaleiro Gdynia.
(103)
A Polónia explicou, por carta de 20 de Fevereiro de 2006, que tinha sido realmente previsto um plano de consolidação, mas que tinha sido já abandonado e que iria ser adoptada em breve uma nova estratégia para o sector da construção naval polaca.
(104)
Na reunião de 22 de Fevereiro de 2006 e por carta de 13 de Março de 2006, as autoridades polacas informaram a Comissão de que o plano de reestruturação de 2004 estava desactualizado e teria de ser alterado. As autoridades polacas comprometeram-se a apresentar a versão alterada do plano de reestruturação até Junho de 2006. As autoridades polacas também apresentaram as principais características da nova estratégia de reestruturação para o sector da construção naval polaca. Em primeiro lugar, o estaleiro Gdańsk seria separado do Grupo do estaleiro Gdynia assim que possível. Em segundo lugar, o Governo iria permitir a injecção de capital privado nos estaleiros Gdańsk e Gdynia com o objectivo de privatizar integralmente os estaleiros a longo prazo.
(105)
A Assembleia-geral do estaleiro Gdynia, realizada a 19 de Abril de 2006, deliberou um aumento de capital para 300 milhões de PLN. O conselho de administração foi incumbido de procurar investidores interessados em participar. Em conformidade, o memorando informativo de Maio de 2006 foi disponibilizado aos potenciais investidores e cerca de 80 desses investidores foram abordados directamente pelo consultor de privatização do estaleiro Gdynia. O estaleiro Gdynia recebeu duas propostas preliminares de participação no aumento de capital por parte da empresa siderúrgica ucraniana Donbas e do principal cliente do estaleiro, a Ray Car Carriers. Estas duas empresas acabaram por apresentar propostas vinculativas em 28 de Agosto de 2006, condicionadas, no entanto, pela cobertura da dívida e cancelamento por parte do vendedor - o Estado. De acordo com o calendário anunciado pela Polónia (carta de 26 de Setembro de 2006), as negociações com os dois proponentes deveriam ser concluídas até ao final de Outubro de 2006 e a subscrição de novas acções finalizada até 15 de Dezembro de 2006.
(106)
A Comissão recebeu em 9 de Junho de 2006 a primeira versão do plano de reestruturação de 2006. Após ter visitado o estaleiro e ouvido a opinião de um consultor externo, a Comissão manifestou sérias preocupações sobre esta versão durante a visita às instalações de 13 de Junho de 2006 e por escrito em 17 de Julho, salientando que o plano de reestruturação não parecia ser suficientemente abrangente para recuperar o estaleiro em termos de viabilidade a longo prazo, que não tinham sido estabelecidas disposições relativas à reestruturação financeira, que não havia perspectivas reais de reestruturação financeira sem elementos de auxílio estatal e, finalmente, que não tinham sido propostas medidas compensatórias. Referindo-se à dependência contínua de garantias de financiamento de navios disponibilizadas pela agência seguradora de crédito à exportação, uma agência governamental, a Comissão avisou o estaleiro e as autoridades polacas que tais garantias constituíam auxílios estatais.
(107)
Apesar destas advertências, o plano de reestruturação de 2006, finalmente apresentado pela Polónia em Setembro de 2006, com um atraso de dois meses, não diferia substancialmente da primeira versão. Descrevem-se seguidamente as principais críticas da Comissão ao plano de reestruturação de 2006.
(108)
Na reunião de 7 de Dezembro de 2006 e por carta de 29 de Janeiro de 2007, a Comissão indicou às autoridades polacas que a análise preliminar tinha concluído que o plano de reestruturação de 2006 não cumpria qualquer das condições para a aprovação de auxílios à reestruturação ao abrigo das actuais orientações.
(109)
As autoridades polacas anunciaram nessa reunião que tencionavam relançar a privatização do estaleiro Gdynia através de um procedimento aberto e transparente com vista a atrair um investidor privado que assumiria integralmente o controlo do estaleiro. A Polónia indicou que o processo de privatização estaria concluído até Junho de 2007. Enquanto se aguardava a preparação dos documentos de privatização, a Polónia solicitou à Comissão que elaborasse uma declaração sobre as medidas compensatórias necessárias para o estaleiro Gdynia, de forma a poder fornecer as informações correctas aos potenciais investidores.
(110)
Nos meses seguintes, o estaleiro Gdynia prosseguiu as conversações com os dois investidores, a Donbas e a Ray Car Carriers, que apresentaram as suas propostas em Agosto de 2006. Em simultâneo, o Governo preparou diversos documentos de privatização com vista ao relançamento do processo de privatização no caso de falharem as negociações em curso. Em Maio de 2007, o Governo polaco anunciou que as negociações tinham falhado e que seria relançado o processo de privatização. Por carta datada de 22 de Junho de 2007, a Polónia apresentou um novo calendário para o processo de privatização, indicando Dezembro de 2007 como prazo provisório para a sua conclusão, ou seja seis meses após o prazo inicial a que a Polónia se tinha comprometido em Janeiro de 2007. Por carta de 31 de Julho de 2007, a Comissão indicou que o processo de privatização não poderia ser adiado por mais tempo. A Comissão advertiu ainda a Polónia de que, naquele momento, pareciam ainda não ter sido satisfeitas as condições que impunham que a recuperação da viabilidade do estaleiro a longo prazo e o financiamento da reestruturação fossem feitos, pelo menos parcialmente, com recursos não provenientes de auxílios estatais.
(111)
Simultaneamente, no seguimento de um acordo celebrado entre o Comissário Kroes e o Ministro Woźniak em Dezembro de 2006, a Comissão estava envolvida em debates intensivos com as autoridades polacas e o estaleiro Gdynia com vista à fixação das necessárias medidas compensatórias. Por carta de 28 de Fevereiro de 2007, a Polónia comprometeu-se a fechar a doca SD I do estaleiro Gdynia depois de concluídas as encomendas pendentes e os investimentos necessários na doca seca SD II, ou seja a partir de Janeiro de 2010.
(112)
Para verificar se esta proposta constituía uma verdadeira medida de compensação, a Comissão solicitou ao estaleiro Gdynia informações sobre diversas questões. A Comissão informou a Polónia através de carta de 31 de Julho de 2007 que estava preparada para, de forma preliminar, considerar o encerramento da doca seca SD I como medida compensatória suficiente, na condição de que o seu encerramento incluísse o desmantelamento das instalações de forma a impossibilitar irreversivelmente actividades de construção e lançamento à água de navios e que esse encerramento fosse iniciado a partir de 1 de Setembro de 2009, ou antes caso o navio 8185/04, o último no livro de encomendas do estaleiro à data de 8 de Março de 2007, fosse lançado à água antes dessa data. Para além disso, em 2009, a doca SD I só poderia ser utilizada para a montagem dos dois navios previstos para serem montados naquela doca em 2009 e que não podiam ser transferidos para a doca SD II (navios LPG 8185/03 e 8185/04). Descrevem-se seguidamente as bases para a conclusão da Comissão.
(113)
O novo procedimento de privatização com base na Lei das Privatizações de 30 de Agosto de 1996 iniciou-se em Julho de 2007. Em 5 de Julho de 2007, a Assembleia-geral do estaleiro Gdynia aprovou uma deliberação de aumento de capital de 515 milhões de PLN, com subscrição das acções por parte do Tesouro se a privatização fosse concluída com sucesso. Foi elaborado um memorando informativo, datado de 4 de Julho de 2007, que foi disponibilizado aos potenciais investidores em 10 de Julho de 2007, i.e. na data de publicação do aviso de concurso público na imprensa internacional e polaca. Conforme descrito no procedimento acima, a Comissão enviou observações sobre o memorando informativo, que a Polónia teve em devida conta.
(114)
Notando novos atrasos no processo de privatização, a Comissão instou a Polónia, por carta de 3 de Outubro de 2007, a concluir a privatização sem mais delongas. Por carta de 23 de Outubro de 2007 a Polónia informou a Comissão de que a privatização não seria concluída conforme planeado, i.e. até ao final de 2007. Em vez disso a Polónia decidiu iniciar negociações com investidores seleccionados a partir de Janeiro de 2008. A Comissão reiterou a sua preocupação relativamente aos atrasos por carta de 30 de Novembro de 2008 e indicou que aguardava o envio da primeira versão do novo plano de reestruturação por parte do novo proprietário do estaleiro Gdynia até ao final de Fevereiro de 2008. Este pedido foi subsequentemente repetido pela Comissão em diversas ocasiões. A Comissão insistiu várias vezes no estrito cumprimento do calendário de privatização, referindo que não parecia haver qualquer justificação para a Polónia reiniciar o processo de privatização.
(115)
A Polónia informou a Comissão de que onze empresas tinham solicitado o memorando informativo do estaleiro Gdynia e que quatro empresas tinham apresentado propostas iniciais dentro do prazo de 1 de Outubro de 2007. As quatro empresas foram aceites para uma auditoria jurídica. Foram apresentadas três propostas vinculativas dentro do prazo que terminou em 20 de Dezembro de 2007. No final de Janeiro de 2008, a Polónia decidiu iniciar negociações com dois desses investidores. Em meados de Fevereiro de 2008, a Polónia anunciou que o processo de privatização do estaleiro Gdynia seria concluído até ao Verão de 2008, i.e. um ano mais tarde do que tinha sido inicialmente prometido pela Polónia em Janeiro de 2007.
(116)
Em 20 de Março de 2008, foram concedidos direitos exclusivos de negociação a um desses investidores, a Amber Sp. z o.o. (a seguir denominada «Amber»), uma subsidiária da Złomrex, uma empresa polaca dedicada à comercialização de aço, direitos esses que foram subsequentemente prolongados em diversas ocasiões, terminando finalmente em 12 de Maio de 2008.
(117)
Em 29 de Fevereiro de 2008, a Polónia enviou à Comissão o plano provisório de reestruturação para o estaleiro Gdynia elaborado pela Amber (17). A Amber enviou por correio electrónico de 9 de Abril de 2008 uma actualização das projecções financeiras. A Comissão efectuou comentários verbais a este projecto numa reunião com representantes das autoridades polacas, da Amber e do estaleiro Gdynia que teve lugar em Varsóvia em 10 de Abril de 2008, tendo enviado comentários por escrito por carta de 21 de Abril de 2008.
(118)
Numa reunião com as autoridades polacas em 12 de Maio de 2008, a Amber anunciou que se tinha retirado do processo de privatização do estaleiro Gdynia. A Polónia informou a Comissão desta alteração no mesmo dia. Na justificação da sua decisão, enviada ao Tesouro, a Amber referia como principal razão para a sua retirada o facto de que, após uma aprofundada auditoria jurídica à situação do estaleiro, tinha concluído que o estaleiro não se tornaria rentável mesmo após a execução das medidas de reestruturação, incluindo investimentos significativos.
(119)
Em 15 de Maio de 2008, as autoridades polacas decidiram encerrar o processo de privatização sob a forma de convite público à negociação com os proponentes cujas propostas tinham sido admitidas no procedimento iniciado em 2007.
(120)
Em 26 de Maio de 2008, a Polónia informou a Comissão de que o processo de privatização tinha sido relançado. Nos subsequentes relatórios relativos aos atrasos, as autoridades polacas informaram a Comissão das acções que tinham sido desenvolvidas para encontrar um comprador para o estaleiro Gdynia. A Polónia reenviou à Comissão diversas cartas nas quais potenciais investidores manifestavam o seu interesse em ser informados sobre o processo de privatização em curso e em receber o memorando informativo quando estivesse disponível.
(121)
Na reunião de 10 de Junho de 2008, surgiu a informação de que as autoridades polacas estavam a levar a cabo conversações intensivas com a ISD Polska, a actual proprietária do estaleiro Gdańsk, relativamente à possibilidade de compra do estaleiro Gdynia e de uma fusão dos dois estaleiros. A Polónia propôs novas medidas compensatórias e indicou que o novo investidor tinha solicitado auxílios estatais adicionais como condição para participar na privatização. A Polónia informou ainda a Comissão de que a ISD Polska estava a elaborar um plano conjunto de reestruturação para os dois estaleiros para ser apresentado à Comissão até 26 de Junho de 2008, em linha com a ordem de fornecimento de informação aprovada pela Comissão relativamente ao auxílio estatal C 18/2005 (18).
(122)
A pedido das autoridades polacas, a Comissão informou a Polónia e a ISD Polska na reunião de 10 de Junho de 2008 e novamente na reunião de 13 de Junho de 2008 que certas condições-quadro teriam de ser satisfeitas para a ISD Polska poder comprar o estaleiro Gdynia com a intenção de o explorar conjuntamente com o estaleiro Gdańsk. Estas condições-quadro previam que a ISD Polska teria de apresentar um plano conjunto de reestruturação para os dois estaleiros até 26 de Junho de 2008, contribuir significativamente para os custos de reestruturação e adoptar medidas compensatórias significativas de acordo com as orientações aplicáveis. A Comissão referiu que a contribuição proposta pela ISD Polska para os custos de reestruturação era insuficiente, tendo em consideração o montante de auxílio estatal que o estaleiro tinha recebido no passado e o auxílio estatal adicional a que a ISD Polska se candidatou no âmbito da privatização.
(123)
Por carta de 6 de Junho de 2008, a Polónia informou a Comissão de que o Governo tinha aprovado uma decisão a 3 de Junho de 2008 para participar no capital do estaleiro Gdynia com 515 milhões de PLN, de modo a cobrir parcialmente as perdas previstas com os contratos de construção de navios existentes.
(124)
Em 26 de Junho de 2008, a Comissão recebeu um plano provisório de reestruturação datado de Junho de 2008, elaborado pela ISD Polska, intitulado «Plano de Reestruturação para o Novo Estaleiro Gdańsk-Gdynia», apresentando a estratégia de reestruturação conjunta para os estaleiros de Gdańsk e Gdynia [a seguir denominado o «plano conjunto de reestruturação (da ISD)»]. A Comissão recebeu também um plano provisório de reestruturação datado de Junho de 2008 e elaborado pela Empresa de Construção Naval da Polónia intitulado «Plano de Reestruturação do Estaleiro Gdynia para 2008-2012» (a seguir denominado o «Plano de Reestruturação da PSC»). Apresenta-se de seguida uma breve descrição dos dois planos.
(125)
Por carta de 14 de Julho de 2008, a Polónia informou a Comissão de que a privatização do estaleiro Gdynia prosseguia e solicitou mais tempo para que os potenciais investidores finalizassem o plano de reestruturação. A Polónia comprometeu-se a apresentar um plano definitivo de reestruturação para o estaleiro Gdynia o mais tardar até 12 de Setembro de 2008.
(126)
A Comissão aceitou aguardar até ser tomada a decisão de apresentar um plano definitivo de reestruturação.
(127)
Em 12 de Setembro de 2008, a Polónia apresentou o plano final de reestruturação elaborado pela ISD Polska, intitulado «Plano de Reestruturação do Novo Estaleiro Gdańsk-Gdynia» (a seguir denominado «o plano conjunto de reestruturação de 12 de Setembro»), que constitui, no essencial, uma versão actualizada do plano conjunto de reestruturação de 26 de Junho de 2008
5. PLANO DE REESTRUTURAÇÃO DE 2006
(128)
De acordo com o plano de reestruturação de 2006, as alterações ao plano de reestruturação de 2004 eram necessárias devido a mudanças no clima macroeconómico, i.e. a valorização do zloti em relação ao dólar americano de 4,1 PLN para 3,0 PLN por cada dólar americano e ao aumento do preço do aço de 300 dólares/tonelada para 700 dólares/tonelada, que afectaram negativamente a situação económica do estaleiro. Isto aliado à insuficiência dos auxílios estatais fez com que o plano de reestruturação de 2004 não pudesse ser integralmente executado.
(129)
O plano de reestruturação de 2006 elaborado pelo estaleiro com o apoio da Ernst & Young cobre o período de 2006 a 2012. Não obstante, a maioria das medidas destinam-se a aplicação até ao final de 2009. O plano de reestruturação de 2004 cobria o período de 2003 a 2008.
(130)
Os objectivos do plano de reestruturação de 2006 são limitar os custos de funcionamento de forma efectiva, melhorar a eficiência do estaleiro e assegurar que a construção naval é rentável. Para tal, o estaleiro tencionava inicialmente proceder à renegociação dos contratos existentes, eliminando assim as perdas previstas relativamente aos navios cuja conclusão estava agendada para 2006 e 2007, em conjunto com um programa de redução de custos que permitisse o decréscimo dos custos de produção.
a) Estratégia de vendas
(131)
A estratégia de vendas prevista passava pela concentração em navios standard, incluindo navios porta-contentores e de transporte de carros. O estaleiro também planeava manter a capacidade para nichos de mercado, caso surgissem propostas rentáveis.
b) Reestruturação industrial e operacional
(132)
As principais medidas são:
-
Aumento da eficiência através do investimento de 61 milhões de EUR no período 2007-2009. Os investimentos destinam-se a eliminar constrangimentos no processo de produção (especialmente na pré-fabricação de aço) e a aumentar a eficiência. Também estão previstos investimentos em TI no valor de 6,6 milhões de EUR;
-
Reestruturação laboral, i.e. eliminação de contratos de trabalho a termo fixo cada vez mais generalizados e medidas destinadas a atingir os objectivos de níveis de emprego. Introdução de um esquema de incentivos. O estaleiro prevê ainda aumentar directamente os salários dos trabalhadores envolvidos na produção em 10 % em 2006 e 4 % por ano entre 2008 e 2010. A alta taxa de absentismo e falta de trabalhadores qualificados são dois dos principais problemas que afectam actualmente o estaleiro;
-
O plano sublinhava a importância de proteger o estaleiro contra os riscos cambiais. Para tal, 70 % das receitas do estaleiro serão cobertas contra o risco cambial entre 2007 e 2012 através de transacções em moeda estrangeira;
-
Terão lugar novas separações de subsidiárias (tais como a Zakładowa Służba Ratownicza, a Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych, etc.) e vendas de activos;
-
Melhorias do processo de concepção (uniformização das soluções de design). Isto inclui também a possibilidade de proceder à separação do Departamento de Design, que terá de ser decidida em 2007;
-
Outras medidas, como a renegociação dos contratos, a aplicação de cláusulas de indexação aos contratos para cobertura dos riscos cambiais, o esquema de incentivo para os trabalhadores, a optimização dos processos e a venda de activos financeiros.
c) Medidas de reestruturação financeira
(133)
O estaleiro deve proceder a uma reestruturação financeira. No final de 2005, o capital social ascendia a 285,4 milhões de PLN. Estava prevista a melhoria da situação patrimonial do estaleiro em 2006-2007 através de uma injecção de capital total de 1 015 milhões de PLN: um aumento de capital de 500 milhões de PLN em 2006 financiado por investidores privados e um aumento de capital de 515 milhões de PLN em 2007 subscrito por um investidor privado ou público.
d) Objectivos previstos no final da reestruturação - recuperação da viabilidade a longo prazo
(134)
No final do período de reestruturação, em 2009, prevê-se que a produção do estaleiro atinja 298 610 TBC, contra os 279 258 TBC de 2006. O número de navios construídos passará de 13 em 2006 (8 navios porta-contentores e 5 navios porta-automóveis) para 11 (5 navios porta-contentores e 6 navios porta-automóveis). Prevê-se que a produção se reduza ainda mais para 324 110 TBC em 2012 (12 navios).
(135)
A média de empregados reduzir-se-á de 5 208 em Maio de 2006 para um nível previsto de 4 530 no final de 2007.
(136)
Prevê-se que a produtividade (rácio de consumo de mão-de-obra) suba de 44,8 horas de mão-de-obra/TBC em 2007 para 37,0 horas de mão-de-obra/TBC em 2012. Segundo o consultor da Comissão, a produtividade dos estaleiros europeus comparáveis mais eficientes situa-se abaixo das 20 horas de mão-de-obra/TBC.
(137)
Espera-se que o volume de negócios aumente de 1599 milhões de PLN em 2005 para 1869 milhões de PLN em 2012. Prevê-se que os lucros de exploração aumentem de 7,35 milhões de PLN em 2005 e - 233,5 milhões de PLN em 2006 para 67,68 milhões de PLN em 2012, sendo 2009 o primeiro ano rentável.
e) Análise de sensibilidade
(138)
O plano inclui uma análise de sensibilidade sobre as seguintes questões:
-
Valorização do zloti face ao dólar americano de 0,05 e 0,1 PLN em oposição à taxa de câmbio constante de PLN/USD = 3,00 do cenário de referência;
-
Manter a produção de navios num nível de 10 unidades em 2009-2010, enquanto o cenário de referência prevê a produção de 11 navios em 2009-2010 e 12 navios em 2011-2012;
-
Maior crescimento nas várias taxas de liquidação (remuneração da mão-de-obra e tarifas de cooperação variável e fixa) em 2008-2012 do que o previsto no cenário de referência;
-
Queda dos preços dos navios de 5 % e 10 % em 2009-2012;
-
Aumento do preço das matérias-primas em conjunto com o aumento dos preços dos navios a partir de 2007.
f) Medidas compensatórias
(139)
O plano de reestruturação de 2006 propunha a limitação da produção para 340 000 TBC por ano como medida compensatória, assumindo que a capacidade técnica do estaleiro era de 540 000 TBC. Conforme se explica pormenorizadamente abaixo, em Fevereiro de 2007, a Polónia propôs o encerramento irreversível da doca seca SD I. O estaleiro apresentou dados demonstrativos de que a capacidade técnica actual se situa muito abaixo de 540 000 TBC. A Comissão acabou por dar o seu acordo preliminar para a redução da capacidade proposta, que substituiu as medidas compensatórias previstas no plano de reestruturação de 2006.
6. PLANO CONJUNTO DE REESTRUTURAÇÃO ELABORADO PELA ISD
(140)
A ISD Polska, como proprietária maioritária do estaleiro Gdańsk, entrou no processo de privatização após a retirada da Amber da ronda de privatização lançada em 2007. Conforme acima se indica, a ISD Polska reviu o plano de reestruturação que tinha apresentado à Comissão em 26 de Junho de 2008, tendo enviado uma versão actualizada em 12 de Setembro de 2008. A seguinte descrição, quando aplicável, explica as alterações efectuadas ao plano conjunto de reestruturação de Setembro.
(141)
Na base da estratégia de negócios conjunta preparada pela ISD Polska está a ideia de que as sinergias entre os dois estaleiros devem ser utilizadas e os melhores activos de produção existentes em ambas as instalações devem ser conjugados (19). As principais instalações de armazenagem de matérias-primas ficarão situadas no estaleiro Gdynia, onde decorrerá também a pré-fabricação de chapas e perfis. As chapas e perfis serão seguidamente transportados por via marítima para o estaleiro Gdańsk, onde se procederá à produção das secções e blocos. A montagem terá lugar nas docas do estaleiro Gdynia e os acabamentos finais serão realizados nos cais de ambos os estaleiros.
(142)
O plano conjunto de reestruturação menciona a incapacidade do plano de reestruturação de 2006 para recuperar a viabilidade do estaleiro e identifica as causas das actuais dificuldades financeiras sentidas por ambos os estaleiros, incluindo, designadamente, a incapacidade de privatizar o estaleiro, o fracasso associado da tentativa de aumentar o seu capital para níveis que permitissem a reestruturação e o facto de este não ter recebido montantes suficientes de auxílios financeiros. O plano conjunto de reestruturação identifica ainda os factores macroeconómicos, como a valorização do zloti polaco face ao dólar americano, os preços crescentes do aço, e os factores internos, como a saída de trabalhadores qualificados do estaleiro, a baixa produtividade e a celebração de contratos sem a necessária cobertura contra alterações das flutuações cambiais e custo das matérias-primas, que resultaram em perdas para o estaleiro.
(143)
O objectivo do plano conjunto de reestruturação é retomar a viabilidade das duas empresas reestruturadas, os estaleiros Gdynia e Gdańsk. Apesar de a presente decisão se referir exclusivamente ao estaleiro Gdynia, a seguinte descrição e avaliação do plano conjunto de reestruturação deve naturalmente ter em consideração também a existência do estaleiro Gdańsk, os seus esforços de reestruturação no passado e os auxílios estatais que recebeu e irá receber no futuro.
a) Estratégia de vendas
(144)
De acordo com o plano conjunto de reestruturação, após a fusão os estaleiros deverão dedicar-se a actividades de construção naval e a outras actividades fora da construção naval.
(145)
Relativamente ao negócio da construção naval, a ISD Polska pretende a curto prazo dedicar-se a segmentos de mercado como o de navios porta-contentores (de pequeno e médio porte, 500-3 000 TEU), navios de carga geral (navios «clássicos» para transporte de cargas secas, navios polivalentes e navios para cargas pesadas) e navios porta-automóveis (grandes navios para transporte exclusivo de automóveis, C6600), pretendendo também desenvolver actividades no segmento de navios off-shore (por ex., rebocadores de suporte a manobras de ancoragem, navios de abastecimento de plataformas, embarcações de transporte de pessoal das plataformas), que se tornarão predominantes a médio prazo.
(146)
O estudo de mercado baseia-se numa comparação com a produção de outros estaleiros europeus e na experiência dos estaleiros objecto da fusão. O plano reconhece que terá de ser desenvolvido o know-how necessário para a produção de navios off-shore e que a produção será efectuada com recurso a subempreiteiros nos primeiros anos. O plano conjunto de reestruturação de Setembro descreve a experiência anterior do estaleiro Gdańsk na construção de cascos de navios off-shore e explica que existem navios deste tipo no livro de encomendas do estaleiro. O plano mostrava ainda que o estaleiro Gdańsk tinha assinado recentemente com um conhecido construtor de navios off-shore uma carta de intenções para cinco anos, que previa a subcontratação de cascos de complexidade crescente ao estaleiro Gdańsk. O plano previa uma mudança gradual do trabalho subcontratado para a construção de navios off-shore integralmente equipados e reconhecia a necessidade de adquirir gradualmente a capacidade para construir embarcações integralmente equipadas e de estabelecer uma rede de fornecedores.
(147)
A carteira de produção prevista pressupõe que a produção de navios porta-contentores seja mantida inicialmente, mas que se vá tornando gradualmente marginal até 2011, sendo seguidamente descontinuada. O plano prevê então uma carteira constituída por navios off-shore e grandes navios porta-automóveis C6600. De acordo com o plano conjunto de reestruturação, depois Junho os estaleiros envolvidos na fusão deveriam celebrar contratos para 13 navios em 2008 (3 navios porta-contentores, 5 navios off-shore e 5 navios porta-automóveis), 16 navios em 2009 (2 navios porta-contentores, 8 navios off-shore e 6 navios porta-automóveis), 15 navios em 2010 e 2011 (1 navio porta-contentores, 7 navios off-shore e 7 navios porta-automóveis), 17 navios em 2012 (10 navios off-shore e 7 navios porta-automóveis) e 18 navios em 2013 e 2014 (14 navios off-shore e 4 navios porta-automóveis). O plano de produção foi alterado no Plano Conjunto de Setembro: entre 2009 e 2011 seriam construídos 12-13 navios por ano (5-7 navios porta-automóveis e 6 navios off-shore; não existindo navios porta-contentores no livro de encomendas após 2008).
(148)
Relativamente ao negócio em sectores fora da construção naval, a ISD Polska tenciona iniciar a produção de aerogeradores e estruturas de aço nos estaleiros após a fusão. O plano prevê que a produção de aerogeradores tenha início em 2011 (75 artigos), ascendendo a 350 em 2014 (comprimento previsto de 80 metros).
(149)
O plano de Julho previa a produção de diversas estruturas de aço (e.g. braços de grua, estruturas de armazenagem, estruturas de aço para a indústria da construção e peças para navios), passando de 2 174 toneladas em 2008 para 13 500 até 2011 (20).
(150)
O plano de reestruturação de Setembro fornecia pormenores sobre o know-how da ISD Polska (ou outras empresas do Grupo Donbas) na área das estruturas de aço. Planeava-se canalizar parte da produção da Huta Częstochowa para os estaleiros após a fusão. O plano resume os resultados de um estudo de mercado efectuado por uma consultora independente (a Roland Berger) durante a preparação do desenvolvimento do segmento de estruturas de aço no estaleiro Gdańsk após a ISD Polska ter adquirido a holding no início de 2007. De acordo com o plano, este estudo prevê um crescimento do segmento de estruturas de aço na Europa, especialmente na Polónia (ex. desenvolvimento de infra-estruturas com auxílios dos Fundos Estruturais). Este estudo não foi apresentado à Comissão.
(151)
O plano de Setembro inclui previsões diferentes do volume de produção das estruturas de aço, conforme se mostra no seguinte Quadro 1a.
Quadro 1a
Produção prevista de estruturas de aço em toneladas (plano conjunto de reestruturação de Setembro de 2008)
Produtos
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Braços de grua
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Equipamentos de elevação
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Estruturas de armazenagem
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Estruturas de aço para a construção
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Peças para navios
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Total
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Reestruturação industrial e operacional
(152)
O plano conjunto de reestruturação indica que os activos de produção de ambos os estaleiros se deterioraram significativamente e se encontram ao mesmo nível dos estaleiros europeus no início dos anos noventa. Os investimentos previstos ascendem a 111 milhões de EUR para a construção naval e 193 milhões de PLN para actividades em sectores fora da construção naval (175 milhões de PLN para aerogeradores e 18 milhões de PLN para estruturas de aço).
(153)
Os investimentos na construção naval serão conduzidos em duas fases sobrepostas entre 2009 e 2011. Os investimentos mais importantes (21) terão lugar ao nível do corte de chapas, produção de painéis planos, uma nova oficina de tubagens e uma nova zona para volumes. Estes investimentos, em conjunto com as mudanças organizacionais, deverão resultar numa melhoria da produtividade das actuais 45 horas de mão-de-obra/TBC para o objectivo de 20 horas de mão-de-obra/TBC (22).
(154)
As principais necessidades organizacionais prendem-se com: vendas (contratos), aquisição de bens e serviços, competências ao nível do design, produção, recursos humanos e tecnologias da informação.
(155)
O Programa Conjunto de Reestruturação prevê a criação de um Centro de Planeamento que assumirá responsabilidades pelo planeamento eficiente da produção a todos os níveis organizacionais dos estaleiros após a fusão. O objectivo da criação deste Centro é eliminar limitações ao nível do planeamento, calendarização, orçamentação e verificação do processo de produção.
(156)
Relativamente aos contratos, a ISD Polska tenciona introduzir cláusulas de indexação para proteger o estaleiro de aumentos de preço das matérias-primas e dos salários, transferindo o risco para os armadores. O estaleiro irá também introduzir um novo contrato-modelo. Foram anexados ao plano conjunto de reestruturação de Setembro alguns excertos dos contratos de construção naval existentes para demonstrar que o estaleiro conseguiu negociar cláusulas de indexação para cobrir o risco de flutuação do preço do aço.
(157)
Para se salvaguardar do risco de flutuações cambiais, o estaleiro pretende introduzir a infra-estrutura necessária após identificar os custos e receitas que dão origem ao risco cambial e definir níveis aceitáveis de exposição a esse risco. O sistema de gestão de risco previsto no plano conjunto de reestruturação baseia-se em quatro elementos principais: tomar este risco em consideração na determinação da estratégia do estaleiro (definição de tolerância ao risco e controlo do risco), ajuste da estrutura organizacional, utilização de tecnologias de informação e adopção de diversos métodos de minimização do risco (cobertura natural, cláusulas de indexação nos contratos e aquisição de produtos financeiros como opções sobre divisas e contratos a termo). O plano conjunto de reestruturação de Setembro descreve mais pormenorizadamente a política de cobertura de riscos cambiais proposta. Identifica três instrumentos de cobertura de riscos que o estaleiro deve utilizar; quantifica a exposição do livro de encomendas a riscos cambiais até 2012 e, partindo dessa base, faz uma estimativa dos custos dos instrumentos de cobertura de riscos. De acordo com o plano, a ISD Polska contactou algumas entidades bancárias que lhe solicitaram uma estratégia adequada de cobertura dos riscos com o fim de elaborarem propostas para essa cobertura. Segundo o plano, esta estratégia seria elaborada nos primeiros seis meses da reestruturação.
(158)
Na área da produção, o objectivo é responder ao problema da ineficiência logística do estaleiro Gdańsk e dos constrangimentos verificados no estaleiro Gdynia. O plano propõe uma divisão do trabalho entre as duas instalações e um novo diagrama do fluxo de matérias-primas.
(159)
Relativamente à aquisição e gestão das matérias-primas, o principal objectivo é a redução de custos. As medidas de reestruturação incluem, por exemplo, a aquisição de materiais com base em pelo menos três propostas, a cooperação com a Huta Częstochowa relativamente ao aprovisionamento, a gestão de stocks, etc.
(160)
O estaleiro planeia empregar e formar trabalhadores qualificados e alargar a utilização e modernizar as tecnologias de informação existentes.
(161)
No campo do emprego, o objectivo é resolver as questões da alta rotação e absentismo dos trabalhadores. A ISD Polska planeia colaborar com uma agência local de recrutamento. Ao nível interno, o plano prevê o alargamento dos sistemas de desenvolvimento de carreiras, introduzindo o pagamento por incentivos (gestão de horas extraordinárias, avaliação dos trabalhadores, verificação do absentismo e pagamento com base no trabalho realizado, pontualidade e qualidade de execução) e desenvolvendo a identidade corporativa. O plano menciona a necessidade de reduzir o número de trabalhadores dos actuais 8 137 (2 651 no estaleiro Gdańsk, 4 238 no estaleiro Gdynia e 1 248 em subsidiárias Gdynia) para 5 000 a 5 395 trabalhadores. Segundo o plano de reestruturação de Setembro, os despedimentos serão efectuados gradualmente entre 2009 e 2012. O plano actualizado inclui um cálculo dos custos e efeitos da reestruturação ao nível do emprego.
(162)
Finalmente, relativamente às actividades de design, o plano prevê a racionalização do trabalho do Departamento de Design e a sua ligação mais estreita ao processo de produção.
(163)
O plano contém uma breve descrição geral dos efeitos desejados dessas medidas de reestruturação organizacional, que quantifica afirmando que a melhoria resultante em termos de produtividade será de cerca de 12 horas de mão-de-obra/TBC (23).
c) Reestruturação financeira
(164)
No que concerne à reestruturação financeira, o plano prevê que o auxílio estatal relativamente ao qual a Comissão foi notificada no decurso da sua investigação formal (ver parte 9 infra) seja executado. Prevê ainda uma injecção de capital por parte do estado de 385 milhões de PLN para cobrir os passivos de direito público e que alguns destes (em especial os montantes devidos à ZUS relativamente à segurança social) possam ser liquidados em prestações e reembolsados até 2018 (passivos de direito público com valor nominal de 418,8 milhões de PLN) (24), que o Estado proceda a uma injecção de capital de 250 milhões de PLN para cobrir as perdas previstas em 2008 e, através da Agência de Desenvolvimento Industrial, uma injecção de mais 200 milhões de PLN para financiar o capital de exploração. Finalmente, o plano prevê a assunção de um passivo potencial de 308 milhões de PLN relativo a um processo em curso por dívidas ao fisco do estaleiro Gdańsk.
(165)
O plano prevê que cerca de 712 milhões de PLN dos custos de reestruturação venham a ser financiados pelos futuros fluxo de caixa gerados pela empresa.
d) Custos de reestruturação e contribuição própria
(166)
O plano conjunto de reestruturação quantifica os custos de reestruturação em que o estaleiro Gdynia incorreu até à data em 936 702 419 PLN, incluindo despesas de investimento de 98 milhões de PLN e reestruturação da dívida de 365 milhões de PLN (25). Segundo o plano conjunto de reestruturação, a reestruturação de Gdańsk custou 311 533 500 PLN, incluindo por exemplo despesas de investimento de 23 milhões de PLN e reestruturação da dívida de 48 milhões de PLN (26). O plano conjunto de reestruturação de Setembro não apresenta nenhuma alteração dos custos incorridos no passado, mas altera os custos de reestruturação previstos para os estaleiros após a fusão. Podem identificar-se os seguintes custos: despesas de investimento de 552 milhões de PLN, liquidação de vencidos de direito público ascendendo a 892 milhões de PLN (27), liquidação de vencidos comerciais de 889 milhões de PLN , cobertura das perdas previstas em 2008 de 250 milhões de PLN (28), liquidação do passivo potencial de 308 milhões de PLN relativo a um processo em curso por dívidas ao fisco do estaleiro Gdańsk, custos de demolição dos activos de produção redundantes (carreiras) de 42,8 milhões de PLN e custos da reestruturação do pessoal de 69 milhões de PLN. Os custos previstos ascendem a um total de 3 mil milhões de PLN.
(167)
Na reunião de 30 de Setembro, as autoridades polacas propuseram que na avaliação da contribuição própria para a cobertura dos custos de reestruturação fossem ignorados os auxílios ao funcionamento de facto atribuídos aos estaleiros no passado. As autoridades polacas sugeriram que na sua avaliação a Comissão considerasse os custos de reestruturação incorridos a partir da altura em que o investidor assumiu o controlo do estaleiro. A ISD Polska tornou-se accionista maioritária do estaleiro Gdańsk em 28 de Novembro de 2008 e as autoridades polacas afirmam que os custos de reestruturação em que o estaleiro incorreu desde então ascendem a 62,5 milhões de PLN. Uma vez que a ISD Polska ainda não é accionista do estaleiro Gdynia, os custos de reestruturação em que o estaleiro incorreu no passado não devem ser considerados. Desta forma, os custos de reestruturação propostos pela Polónia na reunião de 30 de Setembro ascenderiam a 3065 mil milhões de PLN.
(168)
A ISD Polska afirma que a contribuição própria do estaleiro e seus accionistas para os custos de reestruturação é a que se apresenta no seguinte Quadro 1b, reflectindo as propostas apresentadas no plano conjunto de reestruturação de Setembro.
Quadro 1b
Contribuição própria para os custos de reestruturação segundo o plano conjunto de reestruturação
(em PLN)
Suposta contribuição própria anterior
1.
Venda de activos pelo estaleiro Gdynia
3 783 515
2.
Conversão da dívida em activos levada a cabo pelos trabalhadores e credores privados
70 740 000
3.
Venda de activos financeiros pelo estaleiro Gdynia entre 1 de Maio de 2004 e 24 de Junho de 2008
72 797 423
4.
Aluguer de activos de produção - Gdynia
8 335 000
5.
Despesas de investimento 2004-2007 - Gdynia
98 044 000
6.
Aquisição de acções pela ISD
35 875 059
7.
Despesas de investimento 2004-2007 - Gdańsk
22 238 900
8.
Aluguer de activos de produção - Gdańsk
14 700 000
9.
Empréstimo à reestruturação do Banco Nord/LB
20 000 000
10.
Empréstimo da ISD
2 000 000
Suposta contribuição própria posterior
11.
Aumento de capital pela ISD
305 000 000
12.
Aumento de capital pela ISD
100 000 000
13.
Venda de activos
240 000 000
14.
Empréstimo para capital de exploração
280 000 000
15.
Empréstimo para investimento na produção em sectores fora da construção naval
185 000 000
16.
Empréstimo para capital de exploração para a produção em sectores fora da construção naval
45 000 000
17.
Aquisição de acções da Agência de Desenvolvimento Industrial (29)
69 560 400
(169)
Segundo as explicações do plano conjunto de reestruturação fornecidas pela Polónia em 7 de Julho de 2008 e o plano conjunto de reestruturação de Setembro, as fontes externas de financiamento enumeradas como itens 14-16 não são presentemente conhecidas.
(170)
A ISD Polska prevê a obtenção de um empréstimo para capital de exploração de 280 milhões de PLN em 2012 e considera que a sua concessão é realista tendo em conta a relação dívida/EBIDTA alegadamente favorável prevista para 2012.
(171)
Relativamente aos empréstimos para a produção em sectores fora da construção naval (produção de aerogeradores, itens 15-16), a ISD Polska tenciona criar uma subsidiária dos estaleiros após a sua fusão com o fim específico de realizar a produção de aerogeradores e espera que este negócio atraia capital externo. O plano conjunto de reestruturação de Setembro fornece informação adicional sobre o empréstimo ao investimento para o projecto de aerogeradores (item 15). Inclui um resumo do projecto de aerogeradores que foi apresentado a diversos bancos para apreciação. Foram anexas ao plano de reestruturação duas cartas, datadas de 4 de Agosto e 4 de Setembro de 2008, respectivamente, em que os bancos Kredyt Bank (KBC) e Fortis Bank mostravam o seu interesse neste projecto. O Fortis Bank refere que é sobejamente conhecido o interesse do banco em projectos relacionados com as energias renováveis e que o projecto de aerogeradores da ISD parece ser muito interessante, mostrando-se disponível para debater mais detalhadamente algumas questões. O Kredyt Bank confirma o seu interesse no financiamento de projectos na área das energias renováveis. O banco enumera os estudos que devem ser realizados antes da apresentação de uma proposta de empréstimo: avaliação do plano de negócios e do modelo financeiro com base em pressupostos reais que reflictam as leis de mercado, avaliação da rentabilidade do projecto e sua sensibilidade a factores como o preço das matérias-primas e taxas de câmbio, avaliação dos contratos de fornecimento existentes e o resultado dos processos administrativos em curso relativamente ao estatuto legal dos terrenos em que o projecto deverá ser desenvolvido.
(172)
Por carta de 8 de Julho de 2008, a Polónia enviou uma lista dos activos financeiros e de produção que a ISD Polska tenciona vender de forma a angariar receitas no montante de 189 milhões de PLN. O plano conjunto de reestruturação de Setembro corrige este montante para 240 milhões de PLN, sendo que a principal diferença se encontra ao nível da componente principal de desinvestimento, a venda dos terrenos ocupados presentemente pelas carreiras no estaleiro Gdańsk. Enquanto o plano de reestruturação de Junho indicava as receitas líquidas estimadas da venda (preço de venda menos custos de preparação do terreno para venda), o plano de Setembro indica o valor nominal das receitas da venda e inclui os custos de preparação do terreno na sua estimativa dos custos de reestruturação. Foi anexada ao plano de Setembro uma avaliação independente do terreno. Esta avaliação não indica o preço de mercado actual do terreno, mas estima o seu valor para aquisição por um investidor para fins de promoção imobiliária (apartamentos, edifícios de escritórios).
(173)
A Polónia explicou que as carreiras do estaleiro Gdańsk e os terrenos adjacentes pertencem actualmente a uma empresa denominada Synergia 99. O estaleiro Gdynia é um dos accionistas da Synergia e, ao abrigo de um acordo de accionista, detém o direito de adquirir as carreiras e terrenos adjacentes em caso de liquidação da Synergia. Segundo informações fornecidas pela Polónia, a partilha dos activos da Synergia pelos seus accionistas depende do desenrolar do processo administrativo em curso para estabelecer as fronteiras do porto de Gdańsk.
(174)
O plano conjunto de reestruturação de Setembro explica que o processo administrativo em curso não diz respeito à parcela adjacente às carreiras e inclui a confirmação por parte da Synergia 99, datada de 28 de Agosto de 2008, de que irá apresentar perante as autoridades competentes um pedido de exclusão dos terrenos onde se localizam as carreiras da zona do porto.
(175)
O plano de Setembro também esclarece as condições de liquidação da Synergia 99 acordadas pelos accionistas, que terá lugar em duas fases: na primeira, a Synergia 99 será dividida em duas empresas, ficando cada uma delas com determinados activos da Synergia 99; na segunda, o estaleiro Gdynia tornar-se-á o único proprietário da empresa que adquiriu os terrenos onde se localizam as carreiras. Segundo o plano, a primeira fase do processo de liquidação deverá ter lugar numa reunião de accionistas da Synergia em 15 de Outubro de 2008. No entanto, a divisão prevista depende das alterações efectuadas às fronteiras do porto. O acordo accionista sobre as condições de liquidação da Synergia 99 tem limitações temporais.
(176)
Segundo o balanço do estaleiro Gdynia, a participação do estaleiro na Synergia 99 ascende a 40 milhões de PLN. De acordo com o plano conjunto de reestruturação de Setembro (30), em Agosto de 2007, a Administração da Synergia 99 confirmou, com vista à celebração de um acordo de accionistas sobre a divisão dos activos da Synergia em caso de liquidação desta, que o valor nominal dos activos da Synergia 99 era de […] (31) milhões de PLN, o que, segundo a Administração, reflectia o seu valor de mercado. Um parecer independente enviado naquela ocasião pela Administração aos accionistas confirmava que o valor de mercado dos terrenos onde se localizam as carreiras era de […] milhões de PLN.
e) Projecções financeiras
(177)
O plano conjunto de reestruturação de Setembro contém alterações às projecções financeiras. As novas projecções baseiam-se em determinados pressupostos relativamente à inflação (WIBOR 3m), à taxa de câmbio dólar americano/zloti e aos custos das matérias-primas, que se baseiam por sua vez em estimativas de peritos externos. A taxa de câmbio zloti/dólar americano adoptada em Junho era de 2,254 para 2008 e 2,32 para 2009, enquanto o plano de Setembro, com base num relatório externo (32), adopta uma taxa de câmbio zloti/dólar americano de 2,32 para todo o período de reestruturação. O preço do aço adoptado em Junho para 2008 era de 1 381 USD/tonelada, tendo decrescido para 1 211 USD/tonelada para 2011 e aumentado novamente para 1 359 USD/tonelada para 2014. O plano de Setembro baseia-se em preços mais elevados do aço (1 539 USD/tonelada em 2009, 1 350 USD/tonelada em 2011 e 1 516 USD/tonelada em 2014). O plano conjunto de reestruturação de Junho previa as seguintes tendências de crescimento ao nível dos salários: 7,6 % em 2009, 7 % em 2010, 6 % em 2011 e cerca de 5 % após 2012. O plano de Setembro prevê uma taxa inferior de crescimento: 5,8 % em 2009, 5 % em 2010, 4 % em 2011 e 2012 e 3 % por ano após 2012 (33). O plano de reestruturação de Junho prevê um nível de inflação de cerca de 2,2 %. O plano de Setembro prevê uma inflação mais alta, começando com 3,4 % em 2009 (34) e decrescendo gradualmente (35) (para 2,5-2,6 % após 2012).
(178)
A principal alteração ao nível das projecções no plano de Setembro em comparação com o de Junho diz respeito às receitas provenientes da venda de navios e de actividades fora do sector da construção naval. Em especial, o plano de Setembro prevê preços substancialmente mais elevados para os navios porta-automóveis, um dos dois principais produtos, um pressuposto alterado que influencia em grande medida as previsões de contas de perdas e ganhos.
(179)
As previsões das contas consolidadas de perdas e ganhos relativamente à construção naval e actividades fora deste sector no plano de Setembro mostram a obtenção de margens de lucro positivas a partir de 2009: (4,1 % em 2009, 3,1 % em 2010, 7,4 % em 2011 e 6,4 % no final do período de reestruturação em 2012). As margens de lucro irão decrescer para 4,3 % em 2014 (declínio do mercado), retomando gradualmente o aumento até 7,7 % em 2017.
(180)
O plano conjunto de reestruturação de Junho incluía uma versão resumida de uma análise de sensibilidade que estudou os efeitos de certas alterações aos principais pressupostos subjacentes relativos ao EBIDTA a dez anos e aos lucros acumulados a 10 anos. Analisou especialmente os efeitos de uma valorização de 5 groszy do zloti e um aumento de mais 5 % no preço do aço e nos salários. O plano conjunto de reestruturação de Setembro inclui uma nova análise de sensibilidade mais pormenorizada, mostrando, em especial, o impacto de uma valorização de 5 % do zloti face ao dólar americano. O plano conjunto de reestruturação assume que a Polónia irá adoptar o euro em 2013 e que as operações do estaleiro deixarão de ser afectadas a partir dessa altura por flutuações na taxa de câmbio zloti/dólar americano. A nova análise de sensibilidade mostra o impacto de uma desvalorização de 5 % do dólar americano face ao euro em 2013-2017 (i.e. após a Polónia ter presumivelmente adoptado o euro).
(181)
Segundo as projecções financeiras do plano de Junho, o retorno do investimento sem actualização (não considerando as variações do valor do dinheiro ao longo do tempo) não será conseguido até ao 11.o ano de exploração, i.e. em 2019. Este cálculo teve em consideração apenas a exposição financeira do investidor (440 milhões de PLN), o que significa que os fluxos de caixa acumulados para o período em análise apenas são comparados com injecções de capital do investidor e ignoram o facto de que se prevê que o Estado proceda primeiro a uma injecção de capital substancial. O plano assume que os custos de reestruturação de aproximadamente 712 milhões de PLN sejam financiados pelos futuros fluxo de caixa da empresa.
(182)
O plano conjunto de reestruturação de Setembro inclui um cálculo actualizado do período de retorno do investimento que se situa nos 10 anos. O plano assume ainda que uma grande parte dos custos de reestruturação (712 milhões de PLN) (36) venha a ser coberta por fluxos de caixa futuros.
7. PLANO DE REESTRUTURAÇÃO DA PSC
(183)
A PSC foi criada na Polónia em 2007 com o fim de adquirir o estaleiro Gdynia. Pertence a duas empresas, a Marine Co e a Maritim Shipyard, controladas pelo empresário polaco Janusz Baran. As duas empresas desenvolvem actividades desde os anos 90 em Gdynia, Gdańsk e Szczecin, produzindo navios e embarcações e trabalhando como subempreiteiros para grandes estaleiros, essencialmente alemães, noruegueses, holandeses e franceses, construindo blocos e secções e prestando serviços. O grupo emprega no total 1 500 pessoas.
a) Estratégia de vendas
(184)
Relativamente à estratégia de mercado o plano assume que a empresa se irá centrar em navios porta-contentores, navios porta-automóveis e navios-tanque para transporte de gás e que serão produzidos por ano até dez navios de abastecimento de plataformas. Assume-se ainda que no futuro o estaleiro irá produzir doze navios por ano, sendo esta a capacidade do estaleiro após o encerramento da doca mais pequena. A parte do documento sobre a produção futura assume que será produzido um número crescente de navios (passando de 6 em 2008 para 12 em 2009, 17 em 2010 e 21 em 2012). O modelo financeiro apresentado, com base no qual aparentemente as projecções financeiras foram elaboradas, assume também que a produção irá aumentar para 21 navios em 2012.
(185)
Para além disso, o plano prevê a diversificação de actividades e a criação de um terminal de contentores na zona actual do estaleiro. Segundo o plano, no seguimento da redução de capacidade, o estaleiro ficará com uma faixa costeira desocupada na qual poderia ser construído um terminal de contentores com capacidade para 150 000 TEU por ano.
b) Reestruturação industrial e operacional
(186)
As principais medidas de reestruturação propostas prendem-se com a reestruturação industrial através da execução de um programa de investimento concebido para aumentar a produtividade, reduzir os custos e diminuir o ciclo de produção. O custo estimado do programa de investimento em construção naval é de 80 625 000 de EUR. Tendo sido também previsto o investimento de 50 milhões de PLN (cerca de 15 milhões de EUR) no desenvolvimento de um terminal de contentores. Isto significaria custos de investimento totais na ordem dos 95,6 milhões de EUR. Não obstante, outra parte do plano de reestruturação estima investimentos totais na ordem dos 131 milhões de EUR (443 milhões de PLN). A diferença entre estes dois montantes não é explicada no plano. Segundo o plano, a aplicação destas medidas poderia reduzir os custos por navio em 25 % ao longo de um período de cinco anos.
(187)
O plano prevê ainda a instalação de um sistema integrado de TI para gerir todas as áreas de actividade do estaleiro, i.e. design, aprovisionamento, stocks, processamento do aço, planeamento, controlo da produção e contabilidade.
(188)
O plano prevê a manutenção do pessoal existente ou a redução de 650 elementos, não tendo ficado claro quais seriam os factores que influenciariam a escolha entre uma e outra opção. O plano prevê ainda a aplicação de um sistema de pagamentos com base em incentivos.
(189)
Relativamente a um dos principais problemas do estaleiro, i.e. exposição às flutuações da taxa cambial e preços crescentes do aço, o plano propõe a inclusão de cláusulas de indexação nos contratos e a cobertura natural de riscos (custos incorridos na divisa das receitas).
(190)
O plano assume também que o financiamento dos navios deve ser assegurado através de pagamentos adiantados garantidos pela agência seguradora de crédito à exportação com um prémio vantajoso em comparação com a prática normal para empresas saudáveis e de créditos intercalares garantidos pelo Tesouro.
c) Reestruturação financeira
(191)
No que concerne à reestruturação financeira, o plano assume que os contratos existentes serão renegociados para reduzir as perdas esperadas. Segundo o plano, a reestruturação deveria aumentar os preços em 30 % (para o nível praticado no mercado) e gerar receitas adicionais de 100 milhões de USD.
(192)
A execução do plano depende da atribuição por parte do Estado de auxílios adicionais sob a forma de uma injecção de capital de 515 milhões de PLN, do cancelamento e renegociação da dívida de direito público no total de 497 milhões de PLN e da cobertura de quaisquer outros activos acumulados ou potenciais do estaleiro (tais como perdas futuras sobre os contratos existentes ou devido a litígios). Finalmente, o investidor solicita ao Estado que assegure que a agência seguradora de crédito à exportação garanta a produção durante o período de reestruturação com um prémio vantajoso em comparação com o habitualmente praticado para empresas saudáveis e que o Tesouro forneça garantias sobre o capital de exploração num montante de 297 milhões de PLN.
d) Contribuição própria
(193)
Relativamente à contribuição própria, o plano prevê uma injecção de capital por parte do investidor de 500 milhões de PLN para financiar os investimentos e cobrir as perdas esperadas sobre os contratos existentes. O plano sugere ainda que a contribuição própria para o processo de reestruturação inclui também receitas de 50 milhões de PLN da venda de activos prevista e receitas da venda de activos que teve lugar após a adesão (124,5 milhões de PLN). Poderia dizer-se que isto aumenta a contribuição própria para 675 milhões de PLN. No entanto, no plano de reestruturação o investidor declara uma contribuição própria de apenas 475 milhões de PLN.
e) Projecções financeiras
(194)
As projecções financeiras baseiam-se numa taxa de câmbio estável de 3,46 zlotis por euro e 2,2 zlotis por dólar americano. As previsões baseiam-se no pressuposto de que o número de navios construídos irá aumentar para 21 em 2012 e que o investidor planeia realmente aumentar a construção naval no estaleiro: prevê-se que as vendas ascendam a 1,2 mil milhões de PLN em 2008 e que irão crescer constantemente, atingindo 2,6 mil milhões de PLN em 2012 (um aumento de 116 % em relação a 2008).
8. MEDIDAS COMPENSATÓRIAS
(195)
Em colaboração com o seu consultor externo e o estaleiro, a Comissão adoptou a seguinte metodologia para avaliar a redução da capacidade proposta pela Polónia como medida compensatória.
(196)
Para as medidas compensatórias serem eficazes, a redução da capacidade deve ser suficiente para assegurar que a futura capacidade do estaleiro após a reestruturação seja inferior à do presente.
(197)
Inicialmente, a Comissão avaliou a capacidade técnica actual do estaleiro e afirmou que a montagem de navios nas docas era um dos constrangimentos do processo de produção do estaleiro que não seria facilmente resolvido através de externalização. Com base na metodologia utilizada pela Comissão, que não é contestada pelas autoridades polacas nem pelo estaleiro, a capacidade é calculada tomando como referência a duração do tempo de montagem na doca e a gama típica de navios (uma vez que a montagem de navios com valores diferentes de TBC pode demorar o mesmo tempo).
(198)
A capacidade actual tem em consideração o tempo realmente necessário para a montagem de um (certo tipo de) navio nas docas. O tempo deve reflectir todas as actuais limitações do processo de produção, i.e. baixa produtividade, constrangimentos, activos obsoletos, fluxos de produção ineficientes e problemas com o pessoal. Os constrangimentos financeiros que afectam o estaleiro em resultado da sua difícil situação financeira são o único factor através do qual o tempo de montagem pode ser ajustado. O acesso irregular ou a falta de acesso a capital de exploração pode afectar gravemente o processo de produção. Uma vez que se trata de um factor externo inerente a todas as empresas com dificuldades financeiras e que não está ligado à ineficiência por parte da própria empresa, a Comissão considerou que o desempenho actual do estaleiro podia ser ajustado assumindo o acesso fácil a capital de exploração.
(199)
A capacidade futura estimada tem em consideração o tempo provavelmente necessário para a montagem de um (certo tipo de) navio na doca, no pressuposto de que a produtividade do estaleiro é comparável a um conjunto de referência constituído por outros estaleiros europeus competitivos. Por outras palavras, deveriam ser tidos em consideração os efeitos da necessária modernização das instalações e a introdução de condições de trabalho óptimas (organização, aprovisionamento, quadro de pessoal).
(200)
A modernização é inevitável se o estaleiro pretender recuperar a sua viabilidade a longo prazo. O respectivo aumento da produtividade significará que o estaleiro é capaz de reduzir os factores de produção e acelerar a produção. À medida que os diversos aspectos da produção melhoram, a capacidade, entendida como a possibilidade de construir um determinado número de navios, também vai aumentar. Deve, portanto, notar-se que o encerramento de algumas instalações, tal como o encerramento proposto da doca seca SD I do estaleiro Gdynia, pode ser integralmente compensado pelo aumento da capacidade da outra doca. Para que as medidas compensatórias sirvam o seu propósito, a redução da capacidade deve ser de tal ordem que a capacidade do estaleiro no final da reestruturação, i.e. após os investimentos e o aumento da produtividade, seja inferior à actual. Apenas deste modo poderão ser conciliados os objectivos de viabilidade a longo prazo, que exige um aumento da produtividade, e de limitação de qualquer distorção da concorrência ao mínimo.
(201)
Para assegurar a consistência do método de cálculo da capacidade actual e futura, deverá ser utilizada a mesma gama de produtos, i.e. os mesmos tipos de navios. Alternativamente, pode ser utilizado um «navio médio» (i.e. com TBC média baseada no livro de encomendas do estaleiro).
(202)
No início o estaleiro Gdynia indicou que a sua capacidade técnica era de 540 000 TBC. Após a metodologia anteriormente mencionada ter sido explicada e a Comissão e o estaleiro Gdynia terem chegado a acordo, o estaleiro indicou que os pressupostos técnicos para o cálculo da sua capacidade actual, desde que estivesse livre de constrangimentos económicos, eram um ciclo de permanência em doca de três meses com a montagem paralela de um máximo de três navios em diferentes fases de acabamento (utilização parcial do método de semi-linha de produção na doca grande SD II), resultando na construção de um máximo de catorze navios por ano. A carteira hipotética era típica do estaleiro, o que foi confirmado pelo livro de encomendas existente e pela estratégia de vendas apresentada no plano de reestruturação de 2006. Com uma média de 27 000 TBC por navio, a capacidade actual sem constrangimentos financeiros era estimada em 378 000 TBC.
(203)
De modo a estudar o impacto dos constrangimentos financeiros existentes sobre o processo de produção (i.e. em quantas semanas/meses é alargado o ciclo de produção em resultado dos atrasos nas entregas simplesmente devido a falta de capital de exploração) e avaliar se a gravidade desses constrangimentos se encontra sub ou sobredimensionada, a Comissão comparou estes dados com o melhor resultado dos últimos anos (12 navios, num total de 272 000 TBC, em 2002). Primeiro, a Comissão notou que a discrepância entre o melhor resultado de 2002 e a capacidade técnica actual se devia em parte a diferenças nos livros de encomenda. O estaleiro produzia actualmente navios com valor superior de TBC. Se o estaleiro produzisse navios com uma média de 27 000 TBC em 2002, a sua produção total seria de 324 000 TBC. A restante diferença pode ser atribuída ao impacto dos constrangimentos financeiros sobre o processo de produção e corresponde a cerca de dois navios com TBC média, i.e. 14 %, o que a Comissão considerou ser um pressuposto razoável.
(204)
Relativamente à sua capacidade futura, assumindo que ambas as docas seriam utilizadas, o estaleiro explicou que a grande doca SD II podia ser utilizada para construção paralela e para o método de construção de semi-linha de produção, sendo possível construir em paralelo até quatro cascos em diversas fases de acabamento. Deste modo, o estaleiro teria capacidade para construir 18 navios, assumindo um ciclo de estadia em doca de 3 meses (37). Assumindo uma média por navio de 27 000 TBC, a futura capacidade do estaleiro com ambas as docas seria de 486 000 TBC. A capacidade futura do estaleiro após o encerramento da pequena doca SD I seria de 12 navios ou 324 000 TBC, assumindo uma média por navio de 27 000 TBC.
(205)
Com base nestes dados, a Comissão concluiu que a redução da capacidade após o encerramento da pequena doca SD I corresponderia a cerca de 14 %. Tendo em conta que o estaleiro ficaria apenas com uma instalação de lançamento, a doca seca SD II, e tendo sido demonstrado através de uma análise da rentabilidade pormenorizada e credível que qualquer redução da capacidade da doca seca SD II, para além do encerramento da doca SD I, poderia pôr em risco a viabilidade do estaleiro a longo prazo, a Comissão concluiu, de forma preliminar, que o encerramento da doca SD I proposto pela Polónia constituía uma medida compensatória suficiente.
(206)
O plano conjunto de reestruturação da ISD Polska propunha um conjunto alternativo de medidas compensatórias face à estratégia de negócios adoptada. O plano previa as seguintes medidas compensatórias no contexto da investigação aos auxílios estatais ao estaleiro Gdańsk e ao estaleiro Gdynia: o encerramento das três carreiras do estaleiro Gdańsk até 31 de Dezembro de 2008, a partir do momento em que fosse possível transferir a produção existente no estaleiro Gdańsk para a pequena doca do Gdynia à luz dos obstáculos técnicos, organizacionais e legais. Na reunião de 8 de Julho de 2008, a ISD Polska afirmou que considerava que os trabalhos para apetrechar a doca pequena de Gdynia não permitiriam que as carreiras fossem encerradas antes do segundo semestre de 2009. O plano conjunto de reestruturação de Setembro propunha o adiamento do encerramento das duas carreiras para Junho de 2009 e da terceira carreira para Outubro de 2009 (38). Para além disso, a capacidade do estaleiro será limitada a 400 000 TBC por ano durante dez anos a partir da data de adesão da Polónia à União Europeia, i.e. até 2014.
(207)
Na reunião de 30 de Setembro a ISD Polska informou a Comissão que, como medida compensatória adicional, a sua produção podia ser reduzida para 360 000 TBC por ano por um período de dez anos a partir da data de encerramento das carreiras. A ISD Polska indicou ainda que poderia encerrar as carreiras antes do previsto no plano de reestruturação de 12 de Setembro, i.e. poderia encerrar as carreiras B3 e B5 no final de Abril de 2009 e a carreira B1 no final de Agosto de 2009.
(208)
O plano de reestruturação da PSC previa a venda da doca mais pequena no início de 2009. As receitas esperadas de 170 milhões de PLN deveriam aumentar o capital de exploração do estaleiro.
9. AUXÍLIOS ESTATAIS CONCEDIDOS AO ESTALEIRO GDYNIA (SITUAÇÃO EM JUNHO DE 2008)
(209)
De acordo com as autoridades polacas, o estaleiro Gdynia recebeu os auxílios estatais enumerados nos Quadros 1-4 a partir de 1 de Maio de 2004.
(210)
O Quadro 1 apresenta os auxílios concedidos entre 1 de Maio de 2004, a data de adesão da Polónia à UE, e 30 de Junho de 2007. A Polónia notificou estas medidas por carta de 13 de Julho de 2007. A lista inclui algumas das medidas descritas na Parte B do Anexo I da decisão de dar início a uma investigação formal.
(211)
A Polónia forneceu esclarecimentos adicionais relativamente à reestruturação de passivos ao abrigo do Capítulo 5a. As autoridades polacas explicaram que o estaleiro tinha transferido para o Operador (39) activos correspondentes a pelo menos 45 % do valor dos passivos transferidos (40). Segundo a Polónia, o auxílio equivale portanto a 55 % do valor nominal dos passivos transferidos para o Operador. Este valor nominal é apresentado no Quadro 1 infra.
(212)
Os empréstimos que beneficiam de garantias do Tesouro enumerados no Quadro 1 foram concedidos a uma taxa de juro igual a LIBOR 1M + 100 pontos de base, tendo as autoridades polacas estimado que o risco de incumprimento quando as garantias foram emitidas era de 60-70 %. As garantias do Tesouro foram concedidas contra garantia sob a forma de uma nota promissória em branco emitida pelo estaleiro e uma escritura notarial na qual o estaleiro concordava com a execução dos seus activos até 120 % do valor da garantia. O Tesouro cobrou um prémio equivalente a 0,4 % do montante coberto pela garantia.
(213)
O Quadro 1 também inclui empréstimos concedidos pela Korporacja Polskie Stocznie («KPS») usados para financiar os requisitos de capital de exploração do estaleiro. A Polónia afirma na sua correspondência de 11 de Julho de 2007 e 9 de Janeiro de 2008 que esses empréstimos não constituíam auxílios estatais porque a taxa de juro cobrada correspondia à avaliação do risco do projecto específico ao qual se destinavam os empréstimos.
(214)
Relativamente aos empréstimos concedidos em 2005-2007, a KPS cobrou taxas de juro entre 9,6 % e 13,46 %, com uma taxa de juro fixa média de 10,64 %. Cobrou também uma comissão única entre 0,1 % e 0,4 %. Segundo as autoridades polacas, a KPS exigiu uma garantia sob a forma de aceitação de execução, um acordo sobre a cessão de valores a receber, uma ordem de pagamento incondicional, uma nota promissória em branco ou direitos sobre os activos (41).
(215)
A KPS foi criada em 2004 como subsidiária inteiramente participada pela Agência de Desenvolvimento Industrial para funcionar como fundo de capital de risco para a Agência. A sua função inicial era servir de veículo para a consolidação dos três maiores estaleiros polacos, um projecto abandonado em 2006. De acordo com informações fornecidas pela Polónia em 2006 (42), a KPS seria financiada através de uma injecção de capital da Agência de Desenvolvimento Industrial, uma contribuição em espécie (acções de outras empresas) por parte da Agência e um empréstimo bancário rotativo garantido pela Agência, que foi especificamente afectado como auxílio financeiro para os estaleiros. Segundo o sítio web do governo polaco, a KPS iria também apoiar as operações de construção naval na Polónia através da emissão de obrigações integralmente garantidas pela Agência de Desenvolvimento Industrial. De facto, o documento intitulado «Uma estratégia para o sector da construção naval (estaleiros de construção naval) na Polónia 2006-2010» (43) confirma que a KPS devia gerar fundos através da emissão de títulos obrigacionistas num montante de cerca de 100 milhões de USD, garantidos pelos activos afectos à reestruturação do sector da construção naval sob a forma de fundos transferidos pelo Tesouro para a Agência de Desenvolvimento Industrial.
(216)
O Quadro 2 apresenta as medidas sobre as quais a Comissão foi informada depois de 13 de Julho de 2007 através de cartas de 6 de Dezembro de 2007 e 12 de Fevereiro de 2008: dois empréstimos da Agência de Desenvolvimento Industrial para financiamento de capital de exploração (salários e passivos comerciais). O Quadro 2 apresenta ainda um empréstimo concedido pela KPS no seguimento da sua decisão N.o 02/11/2007, de que a Comissão foi informada através de carta de 9 de Janeiro de 2008 (44); no entanto, a Comissão não dispõe de informações pormenorizadas relativamente ao montante e vida útil do referido empréstimo. A KPS cobrou uma taxa de juro de 10,5 % e uma comissão única de 0,1 %.
(217)
Considerando a precária situação financeira do estaleiro, a Comissão não pode excluir o facto de terem sido concedidos ao estaleiro Gdynia novos auxílios estatais de natureza similar.
(218)
O Quadro 3 enumera os passivos de direito público do estaleiro Gdynia já vencidos à data de 30 de Setembro de 2007. Esta informação foi fornecida pela Polónia em 9 de Janeiro de 2008. A Polónia confirmou nessa carta que o estaleiro Gdynia não tem estado a liquidar regularmente as suas dívidas relativas aos passivos de direito público. O estaleiro tem procedido à liquidação das suas dívidas aos serviços de segurança social (ZUS) dentro da medida do possível, tendo em conta a sua situação financeira e as datas de vencimento dessas dívidas.
(219)
Segundo o Anexo 1 da carta da Polónia de 9 de Janeiro de 2008, os passivos em dívida aos respectivos organismos públicos reportados em 1 de Maio de 2004 ascendiam aproximadamente a 254 milhões de PLN. Entre 1 de Maio de 2005 e 30 de Setembro de 2007, venceram-se novos passivos de cerca de 362 milhões de PLN. Durante este período o estaleiro Gdynia liquidou cerca de 194 milhões de PLN (45). Em 30 de Setembro de 2007 os passivos vencidos ascendiam a 423 milhões de PLN.
(220)
O estaleiro Gdynia planeava liquidar pelo menos parte dos passivos vencidos com as receitas da injecção de capital por parte do Tesouro de 515 milhões de PLN, que estava por sua vez dependente de uma injecção de capital de um investidor privado seleccionado através do processo de privatização acima descrito.
(221)
Finalmente, após a adesão da polónia à UE, o estaleiro Gdynia recebeu auxílios que a Polónia considera «terem sido concedidos para outros fins que não a reestruturação» (Quadro 4 abaixo). Tratou-se de auxílios estatais para I&D e formação totalizando 412 000 PLN.
(222)
O estaleiro Gdynia recebeu também auxílios para além dos enumerados nos Quadros 1-4 abaixo.
(223)
Primeiro, na sua carta de 11 de Julho de 2007 (46), a Polónia notificou um conjunto de medidas denominadas como «medidas a conceder […] entre 1 de Julho de 2007 e o final do processo de reestruturação».
(224)
A Comissão salienta acima de tudo que essas medidas incluem a possibilidade de remissão dos juros vencidos entre 1 de Julho de 2003 e 15 de Março de 2005 sobre os passivos de direito público reestruturados ao abrigo do Capítulo 5a num montante total de 6 905 304 PLN. Segundo a Polónia, a remissão destes juros é objecto de litígio entre o estaleiro Gdynia e as autoridades polacas competentes nos tribunais nacionais. Uma vez que estes juros são acessórios relativamente aos principais passivos reestruturados ao abrigo do Capítulo 5a e enumerados no Quadro 1 abaixo, a Comissão considera que o cancelamento dos juros constitui também um auxílio estatal no seu montante total (47) e está abrangido por esta decisão.
(225)
A Comissão salienta ainda que este quadro contém diversas medidas que consistem no diferimento do pagamento ou remissão de passivos de direito público. Não é claro até que ponto estas medidas se sobrepõem aos passivos de direito público enumerados no Anexo 1 da carta da Polónia de 9 de Janeiro de 2008 (e resumidos no Quadro 3 abaixo).
(226)
Digno de nota é o facto de o estaleiro Gdynia ter beneficiado de garantias de produção da agência seguradora de crédito à exportação (a seguir denominadas «garantias de pagamento adiantado» ou «garantias da agência seguradora de crédito à exportação»). Praticamente toda a construção de navios realizada a partir de 1 de Maio de 2004 foi financiada graças a estas garantias. No total, entre 1 de Maio de 2004 e 12 de Junho de 2008, o estaleiro Gdynia recebeu 108 garantias no montante total de 3 095 529 638 PLN para os navios construídos no estaleiro Gdynia (não no estaleiro Gdańsk, anteriormente uma subsidiária do estaleiro Gdynia) (48). Na correspondência de 11 de Julho de 2007, a Polónia informou a Comissão de que a agência seguradora de crédito à exportação iria continuar a emitir garantias a favor do estaleiro Gdynia até ao final de 2008.
(227)
Uma característica comum do sector é que os estaleiros não são habitualmente capazes de angariar internamente o capital de exploração suficiente para a construção de navios e dependem de financiamento externo, quer através de empréstimos (denominados créditos à produção) ou de pagamentos antecipados por parte dos armadores para pré-financiar a produção. Os armadores pagam normalmente 80 % do preço inicial em prestações que coincidem com determinadas fases de acabamento do navio, sendo os restantes 20 % pagos contra entrega. O envolvimento dos armadores no financiamento da construção dos navios é, portanto, essencial. As garantias da agência seguradora de crédito à exportação foram fornecidas ao estaleiro Gdynia para cobrir os pagamentos antecipados dos armadores contra o risco de o estaleiro não cumprir a obrigação de entrega do navio.
(228)
As explicações da Polónia sobre o funcionamento do sistema de garantia da agência seguradora de crédito à exportação (49) indicam que essas garantias foram concedidas ao estaleiro Gdynia do seguinte modo. Em primeiro lugar, era assinado um contrato com o armador, habitualmente condicionado à apresentação de provas por parte do estaleiro dentro de um determinado prazo de que o financiamento da produção seria garantido pela agência seguradora de crédito à exportação. A agência seguradora de crédito à exportação emitia uma resolução comprometendo-se a assegurar o financiamento do navio no global garantindo os pagamentos antecipados. Subsequentemente, em acordos individuais, a agência seguradora de crédito à exportação activava a garantia para cada pagamento antecipado (habitualmente quatro). Normalmente a exposição global da agência seguradora de crédito à exportação ao risco de incumprimento por parte do estaleiro da obrigação de entrega do navio era de 80 % do preço de aquisição, i.e. o montante total dos pagamentos antecipados efectuados pelo armador antes da entrega do navio. Esta exposição global era conhecida quando a agência seguradora de crédito à exportação emitia a resolução que assegurava o financiamento do navio pelo armador. A garantia expirava à data de entrega do navio.
(229)
As operações da agência seguradora de crédito à exportação eram variadas (50), estando essencialmente divididas entre actividades comerciais e actividades desempenhadas em nome do Tesouro e garantidas por este. É mantida uma conta bancária separada em nome de «Interes Narodowy» para fins destas últimas actividades. As garantias concedidas ao estaleiro Gdynia fazem parte do negócio que é objecto de uma segunda garantia pelo Tesouro.
(230)
De acordo com as informações fornecidas pela Polónia, a agência seguradora de crédito à exportação concedeu garantias de pagamentos antecipados ao estaleiro Gdynia contra o pagamento de uma comissão dependente do montante da garantia. A comissão ascende a 2 % ao ano para garantias abaixo dos 35 milhões de PLN e de 1 % ao ano para garantias acima dos 35 milhões de PLN. A agência seguradora de crédito à exportação exige como garantia colateral a transferência da propriedade do navio, o navio em construção e as matérias-primas de construção. Aplicam-se as mesmas condições às garantias concedidas pela agência seguradora de crédito à exportação antes do final do período de reestruturação, i.e. antes de 2012.
(231)
Finalmente, a Comissão salienta que, em 3 de Junho de 2008, a Polónia adoptou uma decisão de conceder ao estaleiro Gdynia uma injecção adicional de capital de 515 milhões de PLN.
(232)
Os Quadros 1-4 e as informações acima fornecidas mostram que o estaleiro Gdynia beneficiou de auxílios totais num valor nominal global de 5 018 862 443 de PLN (cerca de 1 434 milhões de EUR) desde 1 de Maio de 2004.
Quadro 1
Auxílios estatais concedidos ao estaleiro Gdynia entre 1 de Maio de 2004 e 30 de Junho de 2007, segundo as informações fornecidas pelas autoridades polacas
Item N.o
Entidade que concedeu o auxílio
Instrumento de auxílio
Base jurídica
Número da decisão ou acordo
Data na qual foi concedido o auxílio
Entrada em vigor
Período para o qual foi concedido o auxílio
Valor nominal do auxílio
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Tesouro
Garantia - navio N.o 8276/1
Lei relativa a garantias e coberturas emitidas pelo Tesouro e algumas pessoas colectivas, de 8 de Maio de 1997 (Jornal Legislativo 2003/174, item 1689, na sua última redacção)
Decreto Governamental n.o 198/2004 de 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Até 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Tesouro
Garantia - navio N.o 8276/2
Decreto Governamental n.o 198/2004 de 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Até 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Tesouro
Garantia - navios N.os 8245/1-4
Decreto Governamental n.o 213/2004 de 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Até 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Tesouro
Garantia - navios N.os 8148/11 e 8184/14-17
Decreto Governamental n.o 222/2004 de 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Até 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Presidente da Província de Pomerania
Remissão
Lei de 30.10.2002
Decisão n.o UPP/11/3/2005 do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial de 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Remissão única
600 568,04 (51)
6.
Fundo governamental para a Reabilitação de Pessoas com Deficiência
Remissão
Decisão n.o UPP/11/3/2005 do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial de 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Remissão única
5 331 071,54 (51)
7.
Província de Pomerania
Remissão
Decisão n.o UPP/11/3/2005 do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial de 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Remissão única
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Remissão
Decisão n.o UPP/11/3/2005 do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial de 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Remissão única
23 048 186,93 (51)
9.
Agência de Desenvolvimento Industrial
Injecção de capital
Artigo 56.o da Lei das Privatizações (Jornal Legislativo 2002/171, item 1397, na sua última redacção)
Acordo (Escritura notarial Rep. A n.o 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Injecção de capital única
40 000 000,00
10.
Associação de municípios
Acordo de reembolso em prestações
Lei de 30.10.2002
N.o 200364/1/ZR -Acordo de reestruturação de 22.11.2004
22.11.2004
Prestações mensais pagas entre 31.12.2004 e 28.2.2006
Transacção única
419 543,25
11.
Tesouro
Garantia de construção para os navios: 8184/21-25
Lei relativa a garantias e coberturas emitidas pelo Tesouro e algumas pessoas colectivas, de 8 de Maio de 1997 (Jornal Legislativo 2003/174, item 1689, na sua última redacção)
Decreto Governamental n.o 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Até 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 1/2/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 2/4/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 4/9/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 2/7/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 1/4/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 1/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 1/3/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Acordo de reembolso em prestações
Proposta do devedor
Ainda não autorizado formalmente, mas já estando em aplicação na prática
Em prestações até finais de 2008
Em prestações até finais de 2008
34 272 360,17
Total
648 678 711,50
Quadro 2
Auxílios estatais adicionais concedidos ao estaleiro Gdynia entre 1 de Junho de 2007 e 15 de Julho de 2008, segundo as informações fornecidas pelas autoridades polacas
N.o
Entidade que concedeu o auxílio
Instrumento de auxílio
Base jurídica
Número da decisão ou acordo
Data na qual foi concedido o auxílio
Entrada em vigor
Período para o qual foi concedido o auxílio
Valor nominal do auxílio
(PLN)
20.
Agência de Desenvolvimento Industrial
Empréstimo
Artigo 56.o da Lei das Privatizações (Jornal Legislativo 2002/171, item 1397, na sua última redacção)
Contrato de empréstimo n.o OPP/11/07
4.12.2007
em duas prestações:
5.12.2007
4.1.2008
No máximo até 31.5.2008
40 000 000
21.
Agência de Desenvolvimento Industrial
Empréstimo
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Empréstimo
Actividade da KPS segundo os estatutos sociais
Contrato de empréstimo n.o 2.11.2007
?
Quadro 3
Passivos de direito público em dívida em 30 de Setembro de 2007 segundo as informações fornecidas pelas autoridades polacas
N.o
Entidade que concedeu o auxílio
Passivos em causa
Montante em dívida a 30 de Setembro de 2007
(PLN)
23.
ZUS
Diferimento de prémios, pagamento em prestações
Maio de 2004 - Setembro de 2007
356 708 912
24.
Fundo Governamental para a Reabilitação de Pessoas com Deficiência
Diferimento de prémios, pagamento em prestações
Maio de 2004 - Setembro de 2007
12 192 821
25.
Município de Gdańsk
Diferimento da contribuição predial, pagamento em prestações
Maio de 2004 - Setembro de 2007
50 872 523
26.
Município de Gdańsk
Diferimento da taxa de utilização do solo, pagamento em prestações
2005-2007
2 859 684
27.
Presidente da Província de Pomerania
Diferimento do imposto ambiental, pagamento em prestações
Maio de 2004 - Setembro de 2007
361 781
Total
422 995 722
Quadro 4
Auxílios estatais concedidos ao estaleiro Gdynia para fins diferentes da reestruturação, segundo as informações fornecidas pelas autoridades polacas
N.o
Entidade que concedeu o auxílio
Instrumento de auxílio
Fim
Base jurídica
Número da decisão ou acordo
Data na qual foi concedido o auxílio
Entrada em vigor
Período para o qual foi concedido o auxílio
Valor nominal do auxílio
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Agência de Desenvolvimento Industrial
Subvenção
I&D
Projecto integrado no INTERREG IIIC - 2005, Lei Orçamental de 22.12.2004, Jornal Legislativo n.o 278 de 29.12.2004, item 2755
Nota de pagamento n.o 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Subsídio único
1 322,19
29.
Ministério da Educação e Investigação
Subvenção
Decreto do Presidente da Comissão Governamental para a Investigação Científica de 30.11.2001 (Jornal Legislativo n.o 146, item 1642, na sua última redacção)
Projecto UE G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Subsídio único
49 571,98
30.
Ministério da Educação e Investigação
Subvenção
Decisão n.o 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projecto a executar até 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministério da Ciência e do Ensino Superior
Subvenção
Financiamento da Lei da Ciência de 8.10.2004 (Jornal Legislativo n.o 238, item 2390, na sua última redacção)
Decisão n.o 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projecto a executar até 31.3.2009
36 509,45
32.
Ministério da Ciência e do Ensino Superior
Subvenção
I&D
Comissão Governamental para a Lei da Investigação Científica de 12.1.1991 (Jornal Legislativo n.o 33 de 2001, item 389)
Decisão n.o 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Agência polaca para o Desenvolvimento Empresarial
Subvenção
Decreto do Ministro da Economia e Emprego de 16.9.2004 sobre a concessão pela Polónia (Agência de Desenvolvimento Industrial) de auxílios financeiros como parte do Programa Operacional Sectorial de Recursos Humanos 2004-2006 (Jornal Legislativo 2007, item 2115)
Acordo n.o 30/2006/efs/gdy, formação financiada pelo FSE de 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Subsídio único
4 253,02
34.
Agência polaca para o Desenvolvimento Empresarial
Subvenção
Decreto do Ministro da Economia e Emprego de 16.9.2004 sobre a concessão pela Polónia (Agência de Desenvolvimento Industrial) de auxílios financeiros como parte do Programa Operacional Sectorial de Recursos Humanos 2004-2006 (Jornal Legislativo 2007, item 2115)
Acordo n.o WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Subsídio único
2 209,94
Total
411 598,09
III. AVALIAÇÃO
1. COMPETÊNCIAS DA COMISSÃO
(233)
O ponto 3 do Anexo IV do Tratado de Adesão descreve o procedimento do mecanismo intercalar. Consiste num quadro legal de avaliação dos regimes de auxílio e medidas de auxílio individuais, que entram em vigor num novo Estado-Membro antes da data da sua adesão à UE e continuam a ser aplicados após a adesão.
(234)
As medidas que entraram em vigor ainda antes da adesão e que não são aplicáveis depois da adesão não podem ser apreciadas pela Comissão, tanto nos termos do procedimento do mecanismo intercalar como ao abrigo do procedimento fixado de acordo com o n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
(235)
No entanto, as medidas que não entraram em vigor antes da adesão serão avaliadas pela Comissão como auxílio notificado ou ilegal em conformidade com o n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
(236)
O critério utilizado para aferir o momento de entrada em vigor de determinada medida é o acto juridicamente vinculativo pelo qual a autoridade [nacional] competente se compromete a conceder o auxílio (52). Se um acto administrativo é juridicamente vinculativo é uma questão de direito nacional. Todavia, a Comissão tem de ser capaz de analisar estes actos administrativos, especialmente em casos-limite, e avaliá-los na sua forma e conteúdo, de modo a aferir se poderiam ter suscitado expectativas legítimas dos beneficiários com força executiva perante um tribunal polaco. Esta capacidade de análise dos actos administrativos nacionais é indispensável para o exercício da competência exclusiva da Comissão de aprovação de derrogações da proibição geral de auxílio estatal relativamente a medidas executadas na Polónia após 1 de Maio 2004.
(237)
Uma medida que entre em vigor antes da adesão poderá ser aplicada após a adesão se puder dar origem à concessão de auxílio adicional ou a um aumento do montante de auxílio concedido, ou seja caso a exposição económica precisa do Estado não seja conhecida à data em que a medida tiver entrado em vigor e permanecer desconhecida à data da adesão.
(238)
Na sua decisão de dar início à investigação formal, a Comissão concluiu, com base na informação facultada pela Polónia, que várias medidas de que tinha sido notificada em 29 de Abril de 2004 constituíam, na realidade, um auxílio estatal novo, quer ilegal ou notificado, porque havia sido concedido depois de 1 de Maio de 2004, data da adesão da Polónia à UE. Os comentários apresentados pela Polónia e terceiros depois da investigação ter sido iniciada não conduziram a Comissão a alterar a sua conclusão. A Comissão entende, em particular, que é competente para avaliar se as medidas indicadas na parte B do Anexo I da decisão de início da investigação formal são compatíveis com o mercado comum. A Comissão refere ainda que algumas destas medidas foram abandonadas (medidas 33 e 34 da parte B do Anexo I da decisão de início da investigação formal).
(239)
A seguir, a Comissão indica os motivos pelos quais não pode aceitar os argumentos apresentados pela Polónia e partes interessadas.
a) Reestruturação da dívida de direito público ao abrigo do Capítulo 5a
(240)
A Comissão concorda com o beneficiário que foi a aprovação da decisão de reestruturação pelo Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial que deu origem à remissão parcial do passivo de direito público ao abrigo do Capítulo 5a. No entanto, a Comissão não pode aceitar a alegação de que esta decisão foi aprovada em 19 de Abril de 2004, ou seja anteriormente à adesão. A Comissão explicou os motivos da sua posição na decisão de início da investigação formal e nem a Polónia nem o beneficiário contra-argumentaram. A Comissão reitera que a decisão de 19 de Abril apenas aprovava o plano de reestruturação de 2004 e não reestruturava o passivo de direito público nos termos do Capítulo 5a. O Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial não podia emitir a decisão de reestruturação antes da adesão porque não dispunha, tal como exigido pelo Capítulo 5a, do consentimento de todos os credores de direito público envolvidos na reestruturação nem do Operador, a empresa responsável por gerir a operação de reestruturação (53). A Comissão refere que o Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial admitiu este facto quando mencionou, na sua decisão de 19 de Abril de 2004, que seria necessária mais uma decisão para concluir a reestruturação ao abrigo do Capítulo 5a e quando, por fim, emitiu as decisões de reestruturação em 4 de Janeiro de 2005, ou seja após a adesão.
(241)
A Comissão não pode aceitar o argumento do beneficiário de que a unanimidade de todos os credores de direito público envolvidos na reestruturação dos créditos que tinham a receber do estaleiro Gdynia nos termos do Capítulo 5a constituía um acto juridicamente vinculativo fixado no acórdão de Fleuren Compost. O beneficiário alegou essencialmente que o Capítulo 5a não era lex specialis em relação a outras leis que permitem a reestruturação dos passivos de direito público e que a função do Presidente da Agência de Desenvolvimento Industrial consistia em administrar e promover o processo de reestruturação e não substituir as autoridades envolvidas e competentes para determinados passivos. A Comissão refere que esta interpretação do direito polaco contrasta com todos os comentários recebidos da Polónia até à data e com a redacção e raciocínio do próprio Capítulo 5a. Poderá ser verdade, como argumenta o beneficiário, que a Lei de 30 de Outubro de 2002«não proíbe as autoridades de reestruturação de adoptarem qualquer decisão de remissão na medida em que poderão fazê-lo no âmbito de disposições gerais». Todavia, se estas o fizessem, este passivo não seria abrangido pelo disposto no Capítulo 5a com todas as vantagens associadas e que o próprio beneficiário enumerou como segue: elegibilidade para um empréstimo da Agência do Desenvolvimento Industrial, interrupção de quaisquer execuções em curso, isenção de falência e não acumulação de juros sobre o capital em dívida.
(242)
A Comissão não pode aceitar o argumento do beneficiário de que não havia juros acumulados após 30 de Junho de 2006 sobre o passivo reestruturado nos termos do Capítulo 5a. Esta interpretação do direito polaco foi rejeitada pela Polónia. Além disso, a Polónia notificou como auxílio novo a remissão (parcial) programada dos juros acumulados desde 30 de Junho de 2006, pelo que se torna óbvio que havia de facto juros acumulados.
b) Medidas 28-34 da parte B do Anexo I da decisão de início da investigação formal
(243)
A Comissão não pode aceitar o argumento da Polónia de que este auxílio foi concedido de facto em virtude de todas as entidades que concederam auxílios terem emitido declarações orais numa reunião do grupo de trabalho do governo sobre a reestruturação dos estaleiros na Polónia (o grupo sobre indústria da construção naval). Tais declarações, se é que as houve, foram exclusivamente orais e eram claramente necessárias medidas de execução para criar expectativas legítimas ao abrigo do direito polaco.
c) Injecção de capital da Agência de Desenvolvimento Industrial
(244)
O argumento do beneficiário de que o auxílio foi concedido antes da adesão porque a exposição económica exacta era conhecida ainda antes dessa data deriva da interpretação errónea do ponto 3 do Anexo IV do Tratado de Adesão. Para ser considerada como auxílio existente, uma medida tem de preencher dois requisitos: tem de ter sido concedida antes da adesão (o que é equivalente a uma decisão juridicamente vinculativa pela autoridade competente) e «não poderá ser aplicável depois da adesão». Trata-se de duas condições separadas e acumuláveis. O argumento do beneficiário de que a exposição económica do Estado era conhecida antes da adesão refere-se à segunda condição e não ao momento em que o auxílio foi concedido.
(245)
A Comissão não pode aceitar o argumento da Polónia de que a condição de registo da subscrição de novas acções no prazo de 6 meses era puramente formal. A Comissão sublinha que, na realidade, eram necessárias duas novas decisões distintas uma vez caducado o período de 6 meses: uma nova deliberação da Assembleia-geral sobre o aumento de capital e a subscrição propriamente dita. Parece ser o caso que, nos termos do direito comercial polaco, o direito de uma empresa a uma injecção de capital entra em vigor quando a decisão de aumento de capital é tomada (ou seja, a primeira deliberação de 17 de Fevereiro de 2004). O registo é importante para os contactos externos da empresa e não em termos das relações com os accionistas. No entanto, a ausência de registo também produz efeitos jurídicos sobre a relação entre a empresa e os seus accionistas: se não for aplicada no prazo de seis meses, a deliberação de aumento de capital da empresa caduca e a injecção de capital não poderá ser efectuada. Nestas circunstâncias, os accionistas são obrigados a adoptar uma nova deliberação de aumento de capital da empresa. E, de facto, a Assembleia-geral adoptou uma nova deliberação em 4 de Março de 2005. No entanto, o facto da deliberação não ter sido aprovada por unanimidade (com os votos contra de três dos maiores accionistas) revela que esta deliberação não pode ser encarada como um simples requisito formal. A Comissão observa ainda que o capital social acabou por ser subscrito pela Agência de Desenvolvimento Industrial e não pelo Tesouro. A deliberação de 17 de Fevereiro de 2004 não pode assim ser considerada uma decisão final vinculativa de conceder auxílio sob a forma de injecção de capital referida como medida 32 na parte B do Anexo I da decisão de início da investigação formal.
(246)
Finalmente, a Comissão sublinha que nem a Polónia nem o beneficiário contestaram as suas conclusões de que as medidas 19-27 da parte B do Anexo I da decisão de início da investigação formal constituíram um auxílio novo, pelo que são abrangidas pelas competências da Comissão nos termos to artigo 88.o do Tratado CE.
2. AUXÍLIO ESTATAL NA ACEPÇÃO DO N.o 1 DO ARTIGO 87.o DO TRATADO CE
2.1. EXISTÊNCIA DE AUXÍLIO ESTATAL
(247)
O n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE dispõe que são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(248)
A Comissão considera que o auxílio descrito nos considerandos 209-232 foi concedido pelo Estado ou é proveniente de recursos estatais e, como se destina a uma empresa específica, foi selectivo.
(249)
O estaleiro Gdynia é um dos maiores estaleiros europeus e compete activamente no mercado dos navios porta-contentores com estaleiros na Alemanha e Dinamarca, como reconhece a Polónia e o beneficiário, e como realçou a Dinamarca e a associação dinamarquesa de construtores navais nos seus comentários à decisão da Comissão de iniciar a investigação formal. Os navios porta-contentores representavam 26 % das encomendas dos estaleiros europeus em finais de 2006 (54).
(250)
Aparentemente, o estaleiro Gdynia é o único na UE a produzir um determinado tipo de navios ro-ro: grandes navios porta-automóveis. Todavia, esta especialização não significa que o estaleiro Gdynia não compita, pelo menos potencialmente, com outros estaleiros da UE. A Comissão observa o elevado grau de escolha a nível da oferta, pelo menos no segmento dos navios de carga (55), embora, considerando a estrutura da procura de várias classes de navios de carga, estes navios não pertençam a um mercado único.
(251)
Isto significa que outros estaleiros da UE não terão de enfrentar grandes entraves ao lançamento da produção de navios porta-automóveis, pelo menos não de natureza tecnológica (instalações, conhecimentos, etc.). No entanto, o financiamento continuado do estaleiro Gdynia, que lhe permitiu celebrar contratos sem a identificação e cobertura total dos riscos envolvidos, poderá ter constituído um entrave significativo à entrada de outros estaleiros no mercado de navios porta-automóveis.
(252)
A Comissão refere que o estaleiro Gdynia também opera noutros segmentos dos navios de carga, ao oferecer outros produtos como navios polivalentes, navios de transporte de GPL, navios-tanque para refinados e produtos químicos e navios graneleiros. Os navios-tanque para refinados e produtos químicos, por exemplo, representavam cerca de 8 % das encomendas dos estaleiros europeus em finais de 2006 (56). Os estaleiros alemães e romenos são especialmente activos nestes segmentos.
(253)
Com base no acima referido, a Comissão conclui que o auxílio estatal concedido ao estaleiro Gdynia afecta as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(254)
Finalmente, a Comissão necessita de averiguar se as medidas concedidas ao estaleiro Gdynia lhe conferiram benefícios abusivos de modo a falsear ou ameaçar falsear a concorrência. A Comissão refere que as autoridades polacas não contestaram o facto das medidas abrangidas pela presente decisão terem sido consideradas auxílio estatal, à excepção dos empréstimos concedidos pela KPS e das garantias oferecidas pela agência seguradora de crédito à exportação que, na opinião das autoridades polacas, cumprem o princípio do investidor no contexto de uma economia de mercado.
(255)
Seguidamente, a Comissão começa por esclarecer por que considerou que a sucessiva não execução da dívida de direito público não cumpriu o teste do credor numa economia de mercado. Avalia depois as medidas contestadas pela Polónia. E, por fim, averigua as circunstâncias em que o auxílio abrangido por esta decisão foi concedido e o respectivo efeito sobre a concorrência.
a) Sucessiva não execução da dívida de direito público
(256)
O princípio de que a sucessiva não execução de dívida de direito público poderá constituir ela própria um auxílio estatal é um princípio constante da jurisprudência (57). A informação facultada pelas autoridades polacas (58) revela claramente que o estaleiro Gdynia possui um montante significativo de vencidos de direito público acumulados desde 2004. O estaleiro tem estado a amortizar o passivo de direito público de forma irregular e a sua dívida remanescente tem sido sucessivamente adiada, muito provavelmente sem qualquer decisão formal da parte dos credores públicos implicados, ou objecto de esquemas de pagamento. A Polónia explicou que o beneficiário pretendia amortizar o passivo de direito público em falta até 30 de Setembro de 2007 (443 milhões de PLN no total) com a ajuda da injecção de capital realizada pelo Tesouro após a privatização do estaleiro. Tratando-se de um acontecimento incerto sem data fixa, a intenção do estaleiro sugere que, na prática, os passivos de direito público foram adiados por período indeterminado ou incerto, sendo amortizados apenas de forma esporádica à medida do permitido pelos fluxos de caixa do estaleiro. A Comissão considera que nenhum credor numa economia de mercado aceitaria o adiamento indeterminado do seu passivo, dependente da ocorrência incerta da privatização e recapitalização pelo Estado (o que constitui auxílio estatal de legalidade e compatibilidade duvidosas com o mercado único). Também não existe qualquer indicação de que os credores públicos em questão tenham tomado medidas para exigir a execução dos seus créditos ao estaleiro Gdynia, designadamente através do pagamento forçado ou da execução da lei da falência. A Comissão conclui, por conseguinte, que a sucessiva não execução dos passivos de direito público representa um benefício que o beneficiário não teria conseguido obter de um credor numa economia de mercado, pelo que constitui um auxílio estatal semelhante a um empréstimo (isento de juros).
b) Medidas que a Polónia considera que cumprem o teste do investidor privado
(257)
A Comissão não pode aceitar o argumento da Polónia de que o auxílio sob a forma de empréstimos para capital de exploração estava isento de auxílios estatais. A Comissão observa que a taxa de juro cobrada pela KPS se encontrava a cerca de 400 pontos de base acima da taxa de referência. A Comissão acrescenta que o estaleiro Gdynia se encontra numa situação financeira muito precária há já alguns anos, em que o passivo excede substancialmente o seu activo. O estaleiro Gdynia não tem conseguido financiar a sua produção com outros recursos externos. O seu capital de exploração foi financiado com adiantamentos garantidos pela agência seguradora de crédito à exportação, empréstimos totalmente cobertos pelo Tesouro e empréstimos da KPS. A taxa de juro cobrada pela KPS não parece, assim, reflectir correctamente o risco subjacente. Embora a KPS tenha exigido garantias, o valor é duvidoso. Convém relembrar que a agência seguradora de crédito à exportação e o Tesouro exigiram garantias semelhantes e, considerando o rácio passivo/activo do estaleiro Gdynia, parece provável que a KPS não tenha conseguido obter uma garantia de primeiro nível sobre os activos do estaleiro. A Polónia não forneceu todavia informação detalhada que permitisse à Comissão averiguar o valor real da garantia exigida.
(258)
De resto, não existe qualquer diferença entre os empréstimos concedidos pela KPS e os empréstimos da Agência de Desenvolvimento Industrial, que detém a KPS. É difícil defender simultaneamente, como faz a Polónia, que os empréstimos concedidos pela Agência de Desenvolvimento Industrial constituem auxílio estatal enquanto os empréstimos concedidos pela sua subsidiária, a KPS, cumprem os requisitos do princípio do investidor numa economia de mercado.
(259)
Por fim, a Comissão sublinha que a KPS foi constituída como um fundo controlado pelo governo, visando objectivos de política pública, cuja totalidade do financiamento foi concedida, ou garantida, pelo Estado através da Agência de Desenvolvimento Industrial. De acordo com o documento «Uma estratégia para o sector da construção naval (estaleiros da construção naval) na Polónia 2006-2010», a KPS foi «criada para organizar o financiamento da produção dos estaleiros até ao momento em que investidores privados tomassem o comando». A estratégia, concebida com objectivos não só económicos mas também sociais e macroeconómicos (59), confere à KPS vários poderes, juntamente com a Agência de Desenvolvimento Industrial, o Tesouro e outros organismos públicos competentes. As ligações financeiras da KPS à Agência de Desenvolvimento Industrial e ao Tesouro são claras e a KPS actua antes como um veículo de transmissão de activos afectados pelo orçamento do Estado para os estaleiros da Polónia, incluindo o de Gdynia.
(260)
À luz do acima referido, a Comissão conclui que a KPS não agiu como um investidor numa economia de mercado ao conceder empréstimos para capital de exploração ao estaleiro Gdynia. Por conseguinte, os empréstimos citados no considerando 158, Quadros 1 e 2, constituem auxílio estatal.
(261)
Nos seus comentários a seguir à adopção da decisão de início da investigação formal, a Polónia argumentou que as garantias concedidas pela agência seguradora de crédito à exportação ao estaleiro Gdynia não constituíram auxílio estatal. A Comissão não pode concordar com esta afirmação.
(262)
Primeiro, a Comissão sublinha que as garantias do adiantamento da agência seguradora de crédito à exportação são garantias do Tesouro e que as transacções relacionadas passam por uma conta bancária separada com o nome de «Interes Narodowy». Caso esta conta não disponha de fundos suficientes, a agência seguradora de crédito à exportação pode conseguir um abatimento do empréstimo junto do Tesouro ou beneficiar das garantias de empréstimo do Tesouro.
(263)
Segundo, a Comissão relembra a sua decisão de 18 de Julho de 2007 no Processo N 105/07 (60), em que aprovou como isento de auxílios estatais o programa ao abrigo do qual a agência seguradora de crédito à exportação geria o seu programa de seguros à exportação com garantia do Tesouro. Este programa cobre actualmente o tipo de garantias à produção que o estaleiro Gdynia tem recebido nos últimos anos. A Comissão sublinha que o programa exclui explicitamente (61) empresas que se encontrem em dificuldades financeiras nos termos das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidas a empresas em dificuldade. A principal característica do programa é os prémios das garantias serem fixados com base numa avaliação do risco. Por exemplo, o prémio da garantia para uma empresa na categoria de risco mais elevada corresponde a […] % ao ano para garantias inferiores a 2 anos e […] % ao ano para garantias superiores a dois anos. O prémio base é igual a […] % ao ano. A título de comparação, as garantias ao estaleiro Gdynia foram dadas pela agência seguradora de crédito à exportação com um prémio de 2 % ao ano desde que a garantia não ultrapassasse os 35 milhões de PLN e de 1 % ao ano se excedesse este montante.
(264)
Por esse motivo, está claro que o estaleiro Gdynia não é elegível para garantias abrangidas pelo programa acima descrito e aprovadas pela Comissão como não constituindo auxílio. Do mesmo modo, as garantias concedidas ao estaleiro Gdynia não podem estar deixar de constituir auxílio.
(265)
Acresce dizer que o prémio da garantia cobrado ao estaleiro Gdynia encontra-se bastante abaixo do prémio base aplicado às garantias oferecidas às empresas saudáveis e várias vezes abaixo do prémio cobrado a empresas de elevado risco que, não obstante, são elegíveis no âmbito do programa acima descrito. A Comissão conclui que o prémio da garantia aplicado ao estaleiro Gdynia não corresponde a um prémio de mercado e, por este motivo, estas garantias constituem auxílio estatal.
(266)
Terceiro, de acordo com a Comunicação da Comissão relativa à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais sob a forma de garantias (62), para que a garantia estatal particular não constitua auxílio estatal, o mutuário deverá ter uma situação financeira sólida. Não é, claramente, este o caso em apreço. Segundo a mesma Comunicação, quando o mutuário não se encontra numa situação financeira sólida, o elemento de auxílio inerente à garantia poderá chegar ao montante coberto pela garantia.
(267)
Por fim, a Comissão assinala que o estaleiro Gdynia dependeu exclusivamente das garantias oferecidas pela agência seguradora de crédito à exportação e pelo Tesouro e não conseguiu obter quaisquer garantias no mercado.
(268)
À luz do acima referido, a Comissão conclui que a agência seguradora de crédito à exportação não agiu como um investidor numa economia de mercado ao conceder garantias ao estaleiro Gdynia.
c) Distorção da concorrência resultante do auxílio estatal ao estaleiro Gdynia
(269)
A Comissão é da opinião de que a dependência total do auxílio estatal permitiu ao estaleiro Gdynia adoptar práticas anticoncorrenciais, como é o caso da fixação de preços abaixo dos custos de produção, sem sofrer as consequências que normalmente tais práticas acarretam, nomeadamente ser eliminada do mercado.
(270)
A Comissão observa ainda que um dos problemas mais antigos do estaleiro Gdynia foi a celebração de contratos que se revelaram prejudiciais à medida que o zloti desvalorizava em relação ao dólar, a moeda dominante na indústria da construção naval, e o preço das placas de aço aumentavam em todo o mundo. Estes factores externos já haviam sido identificados como as principais ameaças à continuação do funcionamento do estaleiro no plano de reestruturação de 2002 e, posteriormente, na versão alterada de 2004, no novo plano de reestruturação de 2006 e, finalmente, durante a privatização em 2008.
(271)
Apesar da administração do estaleiro estar ciente destas ameaças, o estaleiro continuou a celebrar contratos sem tomar medidas para minorar os riscos. Esta prática comercial foi mantida durante o crescimento sem precedentes que o mercado da construção naval conheceu entre 2004 e 2008, quando os preços de construção dos navios atingiram máximos históricos. Como resultado desta prática, o estaleiro conseguiu manter-se em actividade e preservar o emprego, mas à custa de grandes perdas a nível da produção naval regular. Segundo o relatório da auditoria jurídica produzido pela Amber no primeiro semestre de 2008, sobre as actuais encomendas com entregas programadas para 2008 e 2009 pesa ainda o ónus do risco de perdas significativas causadas por contratos danosos celebrados sem qualquer previsão de medidas de redução dos riscos, o que a Polónia já confirmou.
(272)
Assim, a Comissão conclui que todo o auxílio concedido ao estaleiro Gdynia descrito no ponto 7 da Parte II contribuiu para distorcer ou ameaçar distorcer a concorrência no mercado da construção naval.
(273)
Em conclusão, na opinião da Comissão todas as medidas concedidas ao estaleiro Gdynia constituem auxílio estatal de acordo com o disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.
2.2. Possibilidade para a Polónia e terceiros apresentarem comentários
(274)
Na sua decisão de 1 de Junho de 2005, a Comissão iniciou uma investigação formal a um conjunto de medidas, incluindo de reestruturação da dívida (remissões, adiamentos, alterações aos programas de pagamento), com base em vários fundamentos jurídicos e em relação a um determinado número de credores públicos, injecções de capital, garantias do Tesouro à produção e medidas de angariação de fundos (emissão de títulos e conversão da dívida em activos).
(275)
A Comissão também afirmou claramente que o argumento da Polónia de que os adiantamentos efectuados pelos armadores deviam ser considerados contribuições próprias não era aceitável. Neste contexto, a Comissão exprimiu algumas dúvidas sobre se as garantias aos adiantamentos concedidas pela agência seguradora de crédito à exportação constituíam auxílio estatal e anunciou que procederia à investigação da natureza de tais adiantamentos.
(276)
Tanto a Polónia como o beneficiário apresentaram os seus comentários. No entanto, embora contestassem a competência da Comissão para avaliar a compatibilidade de algumas das medidas em apreço, aceitaram a conclusão da Comissão de que tais medidas constituem um auxílio novo nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, na medida em que foram concedidas após a adesão da Polónia à UE. A única excepção foi a natureza das garantias oferecidas pela agência seguradora de crédito à exportação, que alegavam não conter elementos de auxílios estatais. A Polónia acabou por afirmar posteriormente que os empréstimos da KPS também não eram auxílio estatal. A Comissão já abordou os argumentos da Polónia e do beneficiário.
(277)
Durante a investigação da Comissão, foram feitas sucessivas alterações significativas à estratégia do governo polaco enquanto accionista maioritário do estaleiro Gdynia, como revela a descrição de eventos supra. A estratégia de consolidação do sector da construção naval foi alterada para uma estratégia de separação dos estaleiros de Gdynia e Gdańsk e uma decisão de privatização parcial do estaleiro Gdynia, que mais tarde se transformou numa estratégia de privatização total. As perspectivas relativas a esta estratégia são igualmente questionáveis, considerando a manifesta ausência de interesse por parte dos operadores de mercado em comprar o estaleiro.
(278)
Tal como acima referido, a Comissão manteve-se em contacto regular com as autoridades polacas enquanto proprietárias do estaleiro Gdynia e com o próprio estaleiro. A Comissão indicou regularmente, tanto à Polónia como ao estaleiro, que todas as medidas concedidas a este utilizando recursos do Estado provavelmente constituíam auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, considerando a situação financeira precária do estaleiro e a ausência de qualquer financiamento externo isento de auxílios estatais. A Comissão avisou ainda que o referido auxílio estatal havia sido concedido em violação ao n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e era incompatível com o mercado comum. A Comissão sublinhou igualmente, em vários momentos, que as garantias oferecidas ao estaleiro Gdynia pela agência seguradora de crédito à exportação constituíam auxílio estatal.
(279)
No decorrer desta investigação, a Comissão também recolheu informação detalhada sobre o funcionamento da KPS e a natureza dos empréstimos para capital de exploração que esta concedeu ao estaleiro. A Comissão indicou à Polónia que o mais provável era que estes empréstimos constituíssem auxílio estatal nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.
(280)
Por fim, a Comissão realçou durante a sua investigação que o estaleiro Gdynia ainda estava a acumular passivos de direito público. A Comissão recolheu informações sobre esta matéria e informou a Polónia (na sua qualidade de proprietária do estaleiro e credora) que a não execução da dívida de direito público ou sua reestruturação poderia constituir auxílio estatal nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.
3. COMPATIBILIDADE DO AUXÍLIO COM O MERCADO ÚNICO - DERROGAÇÃO AO ABRIGO DO N.o 3 DO ARTIGO 87.o DO TRATADO CE
(281)
O objectivo principal destas medidas é ajudar uma empresa em dificuldade financeira e mantê-la à tona da água. Nestes casos, aplica-se a isenção prevista na alínea c) do n.o 3 do artigo 87.o do Tratado CE, que autoriza os auxílios estatais destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrarie o interesse comum, desde que sejam cumpridas as condições relevantes.
(282)
Os auxílios de emergência e à reestruturação para empresas em dificuldade são actualmente regulados pelas Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (63) (a seguir denominadas as «Orientações»), que substituíram o texto anterior aprovado em 1999 (64) (a seguir denominadas as «Orientações de 1999»).
(283)
As disposições transitórias das Orientações determinam que as notificações registadas antes de 10 de Outubro de 2004 sejam apreciadas à luz dos critérios aplicáveis à data da notificação (ponto 103). No caso em apreço, a Comissão foi informada acerca de algumas das medidas em 29 de Abril de 2004 no âmbito do mecanismo intercalar do ponto 3 do Anexo IV do Tratado de Adesão, quando estavam em vigor as Orientações de 1999. No entanto, as Orientações também estipulam que será apreciado qualquer auxílio de emergência ou à reestruturação concedido sem a autorização da Comissão (auxílio ilegal) se o auxílio, ou parte dele, tiver sido concedido após 1 de Outubro de 2004 (ponto 104, primeiro parágrafo). Como praticamente todas as medidas descritas nos considerandos 209-232 foram concedidas ilegalmente após esta data, a Comissão conclui que se aplicam as Orientações de 2004.
(284)
As Orientações aplicam-se a empresas de todos os sectores, excluindo as excepções enumeradas no ponto 18 das Orientações. O Enquadramento dos auxílios estatais à construção naval (65), que constitui o quadro jurídico para a avaliação dos auxílios estatais a este sector, refere o ponto 12 das Orientações como a base jurídica relevante para a avaliação dos auxílios de emergência ou à reestruturação.
A. AUXÍLIO DE EMERGÊNCIA
(285)
As Orientações prevêem que o auxílio de emergência seja concedido como apoio temporário a empresas em dificuldades financeiras enquanto esperam por um plano de reestruturação ou um plano de liquidação ou com vista à resolução de uma crise aguda de liquidez.
(286)
A Comissão observa que o auxílio estatal concedido ao estaleiro Gdynia não cumpre nem a condição temporal, visto que as medidas de auxílio foram concedidas por períodos superiores a 6 meses, nem a condição de reversibilidade, pois foram autorizadas medidas irreversíveis como injecções de capital e remissões da dívida comparáveis a subsídios.
(287)
A Comissão conclui, deste modo, que as medidas enumeradas nos considerandos 209-232 não são compatíveis com o mercado comum enquanto auxílio de emergência.
B. AUXÍLIO À REESTRUTURAÇÃO
(288)
A definição constante no ponto 17 das Orientações refere que o auxílio à reestruturação faz parte de um plano exequível, coerente e de grande envergadura, destinado a restabelecer num período razoável a viabilidade a longo prazo da empresa. A reestruturação inclui normalmente um ou mais dos seguintes elementos: a reestruturação de todos aspectos da actividade da empresa, a reorganização e racionalização da empresa, designadamente o abandono de actividades deficitárias e a reestruturação financeira. As acções de reestruturação que beneficiam de auxílio estatal não podem todavia limitar-se a uma ajuda financeira destinada a colmatar prejuízos anteriores, sem uma intervenção a nível das causas desses prejuízos, ou seja sem uma reestruturação de fundo. A reestruturação tem ainda de ser financiada, pelo menos parcialmente, com fundos próprios ou com recursos externos sem elementos de auxílio, devendo o auxílio estatal cingir-se ao mínimo necessário para recuperar a viabilidade da empresa. Por fim, devem ser adoptadas medidas compensatórias para minimizar o efeito de distorção do auxílio.
(289)
Em relação ao enorme efeito de distorção dos auxílios à reestruturação, a Comissão considera que o auxílio a empresas em dificuldade apenas pode contribuir para o desenvolvimento de actividades económicas sem prejuízo para as trocas comerciais de maneira que contrarie o interesse comunitário se as condições fixadas nas Orientações forem cumpridas.
(290)
A Comissão passa a analisar se estas condições foram de facto cumpridas.
a) Elegibilidade
(291)
Para poder receber auxílio de emergência ou à reestruturação, a empresa deve ser considerada como uma empresa em dificuldade na acepção das Orientações. A Comissão acredita que a situação financeira do estaleiro Gdynia, pelo menos desde 2002, se tem caracterizado por uma contínua falta de liquidez e insolvência, perdas crescentes e activos negativos. O estaleiro Gdynia é, por conseguinte, uma empresa em dificuldade nos termos das Orientações.
b) Restauração da viabilidade a longo prazo
(292)
De acordo com o disposto no ponto 34 das Orientações, a concessão do auxílio deve estar subordinada à aplicação do plano de reestruturação, que deve permitir restabelecer num período razoável a viabilidade a longo prazo da empresa. A restauração da viabilidade significa que a empresa, concluída a reestruturação, se encontra capaz de cobrir todas as suas despesas e gerar um retorno sobre o capital suficiente para competir com base em mérito próprio. A reestruturação deve ser executada o mais rapidamente possível.
(293)
A Comissão refere que durante a sua investigação reviu dois planos de reestruturação (2004 e 2006) elaborados pela administração do estaleiro e aprovados pelo sócio maioritário, o Estado. A Comissão concluiu que não tinha conseguido sossegar as suas sérias preocupações sobre se com os dois planos o estaleiro seria capaz de recuperar a sua viabilidade. Como o plano de reestruturação de 2004 foi substituído pelo plano de 2006, a Comissão esclarece a seguir as razões das suas dúvidas acerca do plano de reestruturação de 2006. A Comissão destaca, todavia, que este plano tem muitas semelhanças com o plano de reestruturação de 2004 e que as suas dúvidas expressas na decisão de dar início a uma investigação formal do plano de reestruturação de 2004 se aplicam também plenamente ao plano de reestruturação de 2006.
(294)
A Comissão relembra a declaração da Polónia, depois da decisão de iniciar a investigação formal, de que o plano de reestruturação de 2004 constituía uma base económica sólida para a reestruturação do estaleiro. Na realidade, verificou-se que o plano de 2004 não foi suficiente para restaurar a viabilidade do estaleiro e tinha de ser alterado até 2006 o mais tardar.
(295)
A Comissão observa que o plano de reestruturação de 2006 se concentrava essencialmente na reestruturação financeira e que os aspectos industriais não eram tratados de forma exaustiva. O plano não deu origem a qualquer estratégia industrial coerente e de grande envergadura.
(296)
Tal é manifesto em particular na estratégia de investimento proposta, que se caracteriza como um conjunto de pequenos projectos de requalificação sem uma visão global, que se estimaria necessária para modernizar instalações que, na sua maioria, datam dos anos 70. O plano não analisa de forma aprofundada o actual estado das instalações de produção nem as respectivas falhas e não identifica os estrangulamentos no estaleiro. Segundo o consultor externo da Comissão, os montantes afectados para investimento (240 milhões de PLN; 69 milhões de EUR) não são suficientes para executar uma verdadeira modernização.
(297)
Para uma melhor perspectivação dos investimentos planeados, convém considerar as previsões da desvalorização anual dos activos do estaleiro e a evolução do valor do activo imobilizado, tal como previsto no plano de reestruturação de 2006. Prevê-se uma desvalorização entre 2007-09, ou seja durante o período de investimento, de 100 milhões de PLN. Na verdade, será necessário pelo menos 40 % do investimento programado em 240 milhões de PLN apenas para preservar os activos no seu estado técnico actual e os restantes 60 % constituiriam o máximo disponível para a modernização efectiva. As previsões com base nos balanços indicam um aumento gradual do activo imobilizado de 246 milhões de PLN em 2006 para 361 milhões de PLN em 2010. No entanto, é possível que esta tendência se inverta em 2010, com uma nova desvalorização do activo imobilizado para 284 milhões de PLN em 2012 (o último ano incluído nas previsões).
(298)
À luz do acima referido, a Comissão não considera que a estratégia de investimento seja suficientemente ambiciosa para garantir uma modernização efectiva e a viabilidade a longo prazo.
(299)
A Comissão refere ainda que a meta de produtividade de 37 horas de mão-de-obra/TBC para 2012, embora seja um avanço em relação à situação actual, é ainda modesta comparada com outros estaleiros europeus eficientes, que chegam a atingir uma produtividade de 20 horas de mão-de-obra/TBC.
(300)
O plano afirma que um dos principais problemas do estaleiro é o elevado nível de absentismo e a falta de mão-de-obra qualificada, que está a mudar-se para outros estaleiros europeus onde é mais bem remunerada. A Comissão considera que o aumento salarial de 10 % previsto para 2006 e de 4 % anuais a partir de 2008 não será suficiente para ultrapassar este problema.
(301)
Por tudo isto, a Comissão não considera que este plano de reestruturação industrial e organizativa seja suficiente para restabelecer a viabilidade a longo prazo dos estaleiros.
(302)
A Comissão observa ainda que as previsões de resultados financeiros do estaleiro não corresponderam à análise de sensibilidade, com base num cenário de desvalorização do dólar americano, queda dos preços dos navios e aumento dos preços dos materiais e dos salários. A análise de sensibilidade revela que a desvalorização do dólar americano em 0,10 PLN ao ano implicaria que a viabilidade não seria restaurada com base no plano de reestruturação de 2006. A Comissão conclui que o plano de reestruturação de 2006 não é suficientemente sólido (66).
(303)
Finalmente, a Comissão observou que as medidas previstas no plano não poderiam ser executadas na ausência de um investidor e que seria necessário um montante elevado de capital novo para executar aquilo que parecia ser uma reestruturação relativamente modesta, especialmente como resultado da necessidade de realizar uma reestruturação financeira dispendiosa (1015 mil milhões de PLN) (67). A Comissão duvida que o plano tivesse sido baseado em premissas realistas sobre a capacidade do estaleiro de atrair capital novo.
(304)
Estas dúvidas foram confirmadas com o desenvolver do processo de privatização do estaleiro Gdynia. Como acima se referiu, o Estado enquanto proprietário do estaleiro Gdynia já tentou por duas vezes encontrar um investidor privado que esteja disposto a tomar a direcção do estaleiro. Nenhuma das tentativas de privatização (quer a privatização parcial em 2006, quer a venda de todas as acções públicas em 2007) teve sucesso. A Comissão observa que as tentativas de privatização tiveram lugar numa altura em que o mercado da construção naval registou um crescimento inaudito, pelo que estavam reunidas as condições ideais para a venda do estaleiro. O resultado negativo do processo de privatização só pode ser interpretado como o reflexo da falta de confiança dos actores de mercado na capacidade do estaleiro recuperar a viabilidade a longo prazo. A retirada da Amber do processo de privatização depois da auditoria jurídica exaustiva ao estaleiro confirma isto mesmo (68).
(305)
A Comissão tomou nota dos esforços renovados das autoridades polacas de encontrar um investidor privado para o estaleiro Gdynia após a retirada da Amber. No entanto, até à data da decisão, nada havia que convencesse a Comissão de que o esforço de privatização renovado seria concluído rápida e positivamente e em conformidade com as Orientações. Como a seguir se esclarece, o plano conjunto de reestruturação da ISD Polska e o plano de reestruturação da PSC baseiam-se ambos na expectativa de que montantes significativos de auxílio estatal adicional serão concedidos ao estaleiro e que será possível tornar o estaleiro novamente viável caso seja libertado dos passivos pendentes e das perdas previstas com os contratos existentes.
(306)
A Comissão conclui que o plano conjunto de reestruturação não conseguiu provar que a viabilidade do estaleiro Gdynia será restaurada após a fusão com o estaleiro Gdańsk. A Comissão não está convencida das previsões financeiras ou da solidez do plano. É da opinião de que as medidas de reestruturação previstas no plano não são suficientemente ambiciosas. Embora o plano conjunto de reestruturação revisto apresente algumas melhorias, a Comissão conclui que não poderá restaurar a viabilidade dos estaleiros objecto da fusão. A seguir a Comissão avalia o plano de reestruturação de Setembro que substituiu o plano de Junho, destacando apenas as diferenças relevantes para a sua avaliação.
(307)
Os pressupostos no plano de Junho de que a rendibilidade dos capitais próprios seria alcançada apenas em 2020 e o retorno sobre o investimento apenas em 2016 levam a Comissão a concluir que o projecto não é viável. De resto, estes resultados baseiam-se em montantes não actualizados. Se os montantes tivessem sido actualizados, a rendibilidade dos capitais próprios e o retorno sobre o investimento seriam alcançados ainda mais tarde. O plano de Setembro é um pouco melhor a este nível porque indica as previsões actualizadas. No entanto, o plano previu que a rendibilidade dos capitais próprios actualizados seria alcançada em 2018, ou seja 10 anos após a entrada do novo investidor em 2009, o que continua a ser muito tempo e revela o grau de risco do projecto. Por estes motivos, a Comissão continua a acreditar que o plano não prova a viabilidade do projecto. Por outro lado, a Comissão observa que a melhoria das previsões financeiras não se baseia na adopção de medidas de reestruturação mais abrangentes (como é o caso da melhoria da produtividade ou da redução de custos), mas em alterações aos principais pressupostos financeiros que não foram suficientemente justificadas, como a seguir se esclarece.
(308)
As previsões financeiras pressupõem que uma grande fatia dos custos de reestruturação poderá ser recuperada a partir da capacidade de autofinanciamento que a empresa obterá no futuro. A Comissão considera isto irrealista para uma empresa que gerou perdas enormes no passado e que necessita de uma grande reestruturação. De acordo com o plano de Setembro, os fluxos financeiros da empresa serão afectados pelo passivo do passado, que cresceu de 592 milhões de PLN para 712 milhões. E uma parte significativa do passivo de direito público (mais de 400 milhões de PLN) deverá ser amortizada entre 2012 e 2018, ou seja muito depois do período de reestruturação previsto (69). A Comissão observa que o investidor admitiu que o nível de resultados previstos mal chega a ser rentável, mas também refere que existe um outro motivo pelo qual a ISD Polska está interessada no projecto. O investidor alega que o estaleiro irá criar muita procura para uma outra empresa do grupo, a aciaria Huta Częstochowa, pelo que investir no estaleiro Gdynia faz sentido para o grupo ISD Polska na sua totalidade.
(309)
A Comissão refere que o plano conjunto de reestruturação se baseia na premissa de que o auxílio estatal foi concedido no contexto da privatização para equilibrar o balanço do estaleiro e cobrir as perdas previstas. O plano baseia-se ainda no pressuposto de que as actividades do estaleiro continuarão a ser financiadas por garantias da agência seguradora de crédito à exportação em condições mais vantajosas do que as que normalmente aplica a empresas saudáveis. As projecções financeiras têm em conta este auxílio estatal previsto. O plano conjunto de reestruturação de Setembro não reduziu esta exposição a auxílio estatal adicional. Pelo contrário, o investidor identificou um passivo adicional potencial de 308 milhões de PLN resultante de um contencioso fiscal entre o estaleiro Gdańsk e o Estado. O investidor conta com a garantia do Tesouro para amortizar este passivo caso ele se concretize.
(310)
A Comissão observa que nem o plano de Junho nem a actualização de Setembro inclui um plano de negócios completo para a produção de estruturas de aço. É uma deficiência grave, porque este negócio devia gerar um volume de negócios de 300 milhões de PLN até ao final do período de reestruturação, tirar proveito da nova capacidade de processamento de aço do estaleiro (que aumentaria de 4 % em 2009 para 20 % em 2012) e representar cerca de 10 % das novas vendas do estaleiro.
(311)
O plano de Setembro reporta-se a um estudo de mercado independente, que parece indicar que a procura de estruturas de aço na Polónia e na generalidade da Europa irá crescer nos próximos anos. No entanto, o estudo não analisa como é que este crescimento deve ser explorado pelo estaleiro depois da fusão. O plano de Setembro, embora se concentre mais no negócio das estruturas de aço, não analisa se o volume de produção previsto para o novo estaleiro é realista. Contém, pelo contrário, algumas indicações de que estas previsões poderão ser irrealistas.
(312)
O estaleiro produz actualmente 2 000 toneladas em estruturas de metal, sendo a meta de 56 000 toneladas. Comparado com o plano de Junho, o plano de Setembro prevê a duplicação da produção até 2010 (24 000 toneladas contra as 12 000 toneladas do plano de Junho) e a quadruplicação a partir de 2012 (56 000 toneladas contra as 13 000 toneladas do plano de Junho). A Huta Częstochowa, um dos maiores fabricantes de aço da Polónia, produz 100 000 toneladas de estruturas de aço.
(313)
A ISD Polska enumera os contratos que o estaleiro Gdańsk tem em curso para a produção de estruturas de aço, incluindo um contrato para instalações de armazenamento de petróleo de cerca de 5 000 toneladas anuais para 2008 e 2009. De acordo com o plano, prevê-se uma produção deste produto específico de 16 000 toneladas até 2010, aumentando para 36 000 toneladas em 2012.
(314)
Não foram apresentadas quaisquer análises de mercado ou relatórios de previsões que pudessem explicar as previsões de lucro para estruturas de aço (9,5 % em 2010 e cerca de 8 % posteriormente). A Comissão observa que, segundo o Instituto de Estatística da Polónia, a rendibilidade do sector das estruturas de aço subiu 6 % em 2006, permanecendo neste nível em 2007.
(315)
A Comissão conclui, com base na informação disponível, que o negócio do aço, que passará a constituir uma parte integrante e significativa das actividades do novo estaleiro, não assenta numa análise credível da posição competitiva do novo estaleiro. A análise de mercado não demonstra que a previsão de produção do novo estaleiro seja absorvida pela procura do mercado. O plano não demonstrou estar assente em pressupostos realistas do segmento de estruturas de aço.
(316)
Relativamente à reestruturação da contratação, o plano aborda duas das causas externas mais relevantes para as dificuldades que o estaleiro enfrenta actualmente (o crescente aumento dos preços dos materiais e a valorização do zloti) através da série de medidas descritas anteriormente. O plano baseia-se essencialmente no pressuposto de que será possível incluir cláusulas de indexação nos novos contratos de construção naval, de modo a transferir, pelo menos parcialmente, os riscos inerentes às flutuações cambiais e aos custos dos materiais para os armadores. O plano não revela, no entanto, se tais cláusulas de indexação foram ou seriam aceites pelos armadores. O plano de Setembro ofereceu informação adicional sobre esta questão, designadamente excertos de contratos em vigor dos dois estaleiros que incluem cláusulas de indexação deste tipo.
(317)
A Comissão examinou estas provas e observa que os contratos apresentados no plano incluíam inicialmente cláusulas de indexação segundo as quais qualquer aumento dos preços do aço seria suportado pelo comprador, mas que estas cláusulas foram anuladas por uma adenda posterior e substituídas por um acordo segundo o qual o estaleiro e o comprador adquiriam juntamente os materiais e, ao concluírem a compra, acordariam um ajuste ao preço. As disposições relativamente ao ajuste destes preços serão fixadas posteriormente numa adenda aos contratos. No entanto, esta adenda não foi apresentada à Comissão.
(318)
A Comissão observa ainda que estes contratos foram celebrados e renegociados num período em que a procura tinha atingido valores máximos (2005 e seguintes), em que a flexibilidade da parte dos armadores era uma resposta às limitações da parte da oferta. Embora a Comissão esteja ciente de que a indexação do preço do aço seja uma prática recente no sector da construção naval, convém aqui sublinhar que não era prática corrente aceitar cláusulas como estas, especialmente nos períodos mais difíceis.
(319)
De acordo com a informação disponível, a Comissão não considera que o plano revele que o estaleiro terá capacidade para celebrar contratos com cláusulas de indexação. A experiência do estaleiro Gdynia a este nível, tal como o plano descreve, não é conclusiva na opinião da Comissão.
(320)
O plano de Setembro, comparado com a versão preliminar de Junho, inclui informação mais detalhada sobre a estratégia de cobertura de risco cambial prevista para mitigar os riscos associados a flutuações da moeda. No entanto, o plano não revela que qualquer dos estaleiros se tenha servido destes instrumentos (incluindo a cobertura de risco cambial natural, sem custos), pelo menos nos últimos anos (70). Embora o plano de Setembro quantifique os custos e efeitos da política de cobertura de risco proposta, não demonstra que o novo estaleiro conseguiria obter semelhante cobertura no mercado. Por outro lado, é evidente que os bancos necessitam de investidores para elaborarem uma verdadeira estratégia de cobertura do risco antes de decidirem se oferecerem a cobertura.
(321)
Considerando a importância deste factor para as actividades do estaleiro, o plano não aborda este assunto de forma convincente. Na realidade, a análise de sensibilidade sugere que, apesar da introdução destas medidas de mitigação do risco, alegadamente equacionadas nas projecções financeiras, estas não deixam de ser sensíveis a pequenas alterações na taxa de câmbio, como a seguir se descreve. Deste modo, a Comissão não está convencida que a política de cobertura do risco cambial pretendida seja suficientemente completa para garantir a viabilidade a longo prazo do estaleiro.
(322)
Relativamente à reestruturação da mão-de-obra, o plano não inclui qualquer análise da necessidade de racionalizar, mas apenas afirma que haverá uma redução do número de efectivos. O plano refere, mas sem mais justificações, que esta redução implicará custos na ordem de 69 milhões de PLN. O plano de Setembro quantifica os custos e efeitos desta reestruturação, mas não esclarece nem justifica a forma como tais custos e efeitos foram calculados. Assim sendo, a Comissão não pode concluir que o plano identifica de forma pormenorizada os motivos e efeitos dos despedimentos e que o cálculo de custos e efeitos se baseia em pressupostos fidedignos.
(323)
Relativamente às projecções financeiras, a Comissão destaca em particular os seguintes pontos fracos do cenário em que se baseia o modelo financeiro preparado pela ISD Polska, ao mesmo tempo que questiona a credibilidade destas projecções.
(324)
Primeiro, o plano de Setembro, comparado com o plano preliminar de Junho, prevê preços de venda significativamente mais elevados dos navios porta-automóveis, um dos dois maiores produtos do novo estaleiro. O plano baseia as projecções dos primeiros anos em contratos existentes celebrados pelo estaleiro Gdynia. No entanto, não justifica as previsões para os anos seguintes e não fornece projecções externas a este nível (71).
(325)
Segundo, o pressuposto de que os salários irão registar um crescimento anual de cerca de 4-6 % durante o período de reestruturação parece ser um cálculo abaixo da realidade, considerando a grave falta de trabalhadores qualificados, a rotatividade e absentismo e a competição salarial que os dois estaleiros têm sofrido de estaleiros de outros países e da própria Polónia. O plano de Setembro prevê níveis salariais ainda mais baixos do que o plano de Junho. A Comissão observa que, entre Janeiro de 2007 e Janeiro de 2008, o salário médio ilíquido na Polónia aumentou 11,5 % (72), sendo de esperar ainda mais aumentos. Várias fontes, incluindo as referidas no plano de reestruturação de Setembro (como o Banco Nacional da Polónia, a OCDE, as Previsões Económicas da CE da Primavera de 2008, a Goldman Sachs), prevêem um crescimento salarial significativo na Polónia a médio prazo e uma crescente falta de mão-de-obra. Este factor devia ter sido ponderado na análise de sensibilidade.
(326)
Terceiro, o cenário de base considera custos de garantias de capital de exploração de 1,5 %. Esta estimativa baseia-se no pressuposto de que a agência seguradora de crédito à exportação irá conceder garantias pela totalidade dos adiantamentos e que as condições de tais garantias serão mais favoráveis do que as oferecidas pela agência seguradora de crédito à exportação a outras empresas (saudáveis). Se os estaleiros objecto de fusão obtivessem garantias semelhantes no mercado, como alegou a Polónia nos esclarecimentos que prestou em 7 de Julho de 2008, o custo do capital seria significativamente superior ao previsto no cenário de base (73), com consequências negativas directas para as projecções financeiras.
(327)
Partindo destes pressupostos, o plano oferece poucas certezas de que o cenário de base das projecções financeiras é realista e exequível.
(328)
Por outro lado, a análise de sensibilidade não revela que o plano é suficientemente sólido para resistir a alguns dos principais riscos inerentes ao funcionamento do estaleiro. A revisão de Setembro do plano não revela uma melhoria convincente.
(329)
A análise de sensibilidade revela que uma desvalorização de 5 % do dólar americano em relação ao zloti provocaria uma redução de 35 % do lucro líquido acumulado ao longo de 10 anos, mesmo que o cenário de base equacionasse medidas de reestruturação tomadas para mitigar o risco cambial.
(330)
Uma análise separada anexa ao plano de Setembro indica que uma desvalorização de 5 % do euro em relação ao dólar americano entre 2013 e 2017 (ou seja, depois da data prevista para a adopção do euro pela Polónia) resultaria numa redução de 44 % do lucro líquido acumulado ao longo de 10 anos, quando comparada com o cenário de base.
(331)
A Comissão observa que, ainda comparando com o cenário de base, no caso destas duas moedas valorizarem em 5 % em relação ao dólar americano (uma valorização extraordinária do zloti em 2009 e uma valorização extraordinária do euro em 2013), o lucro acumulado ao longo de 10 anos cairia em 80 %.
(332)
A Comissão conclui que a análise de sensibilidade revela que as previsões financeiras são sensíveis a pequenas alterações nos pressupostos subjacentes, em especial a taxa de câmbio que, de acordo com o próprio plano, constitui um dos principais factores que induziram às actuais dificuldades financeiras do estaleiro. A Comissão não pode concluir nessa base que o plano conjunto de reestruturação seja suficientemente sólido para garantir a recuperação a longo prazo da viabilidade dos estaleiros fundidos.
(333)
Em muitos aspectos o plano possui deficiências graves, o que leva a Comissão a concluir que o plano não prova que a viabilidade será restaurada num período razoável. As graves incoerências no plano de reestruturação levantam sérias dúvidas relativamente à sua viabilidade e solidez. São apresentados pressupostos contraditórios relativamente à estratégia de mercado e à produção e capacidade futuras do estaleiro. E nem sequer é incluída uma análise de mercado para justificar a estratégia escolhida e mostrar que a carteira hipotética permitiria produzir lucros.
(334)
Em relação à reestruturação financeira, os pressupostos relativos ao custo do capital, os acordos para o financiamento da produção e a taxa de câmbio revelam as seguintes fraquezas graves. O plano parte do princípio que as taxas de juro permanecerão estáveis durante o período de reestruturação a um nível mais optimista do que o verificado actualmente (PLN 3,46/EUR e PLN 2,23/USD, contra as taxas actuais de PLN 3,32/EUR e PLN 2,12/USD). O pressuposto de que o estaleiro seria capaz de aumentar as receitas em 30 % graças à renegociação de contratos existentes, alcançando assim 100 milhões de dólares adicionais, deve também ser interpretado à luz do facto de que o estaleiro já fez esforços significativos para renegociar os contratos existentes e que, como resultado, muitos destes contratos foram cancelados. O plano não fundamenta a premissa de que seria possível continuar a renegociar, pelo que a Comissão a considera irrealista.
(335)
Em relação à reestruturação da mão-de-obra, o próprio facto do investidor propor duas alternativas (quer manter o emprego ao nível actual ou reduzi-lo em 650 trabalhadores) poderá sugerir que não possui uma estratégia clara para a restauração da viabilidade do estaleiro. Estes pressupostos alternativos também colocam em questão as projecções financeiras, porque não esclarecem qual o nível de emprego que serviu de base para as previsões.
(336)
O plano não explica em pormenor como é que várias medidas de reestruturação, incluindo investimentos e várias medidas de redução de custos, influenciam as projecções financeiras. Por outras palavras, não é claro qual a ligação entre as medidas de reestruturação previstas e as projecções financeiras, especialmente em relação à produção e custos gerais. Por exemplo, o plano não especifica como é que seria possível alcançar a redução prevista de 25 % dos custos de produção de navios durante um período de cinco anos. A fiabilidade da projecção também é afectada pelas contradições relativas ao nível proposto de investimentos. Por conseguinte, a Comissão não está convencida de que o cenário de base em que se apoiaram as projecções financeiras seja credível e se baseie em pressupostos realistas.
(337)
Não existe qualquer análise que averigúe a sensibilidade destas projecções a factores de risco como tendências de mercado e alterações dos preços, custos dos materiais, taxas de câmbio, salários, etc. Na ausência de uma descrição detalhada e uma justificação dos pressupostos inerentes às projecções financeiras, do modelo financeiro utilizado para estas projecções e de uma análise de sensibilidade, a Comissão considera que a credibilidade destas projecções e a solidez do plano não ficam comprovadas.
(338)
Por fim, a Comissão observa que o investidor faz depender a execução bem sucedida do plano de reestruturação da concessão de mais auxílio estatal.
(339)
À luz do anteriormente referido, a Comissão é da opinião que não fica demonstrada a capacidade do plano de reestruturação de Junho de 2008 desenvolvido pela PSC de restaurar a viabilidade do estaleiro.
(340)
Na ausência de um plano realista e de grande envergadura, a Comissão conclui que o auxílio descrito nos considerandos 209-232 concedido ao estaleiro Gdynia não passa de um auxílio ao funcionamento, incompatível com o mercado comum enquanto auxílio à reestruturação.
c) Auxílio limitado ao estritamente necessário
(341)
De acordo com o ponto 43 das Orientações, o auxílio deve ser limitado ao mínimo estritamente necessário, ou seja os custos necessários para permitir a reestruturação. Prevê-se que o beneficiário dê uma contribuição significativa para o financiamento da reestruturação através de fundos próprios ou financiamento externo obtido em condições de mercado. Tal contribuição constitui um sinal de que os mercados acreditam na exequibilidade do retorno a uma situação de viabilidade da empresa e garante que o auxílio estatal está limitado ao mínimo necessário. Nas grandes empresas, como é o caso do estaleiro Gdynia, esta contribuição deve ascender a 50 %, no mínimo, dos custos de reestruturação. A contribuição própria deve ser real, o que exclui todos os potenciais benefícios e fluxos de tesouraria (ponto 43 das Orientações).
(342)
A Comissão avaliou se o plano de reestruturação de 2006 preenchia este critério e concluiu que não era o caso por dois motivos. Primeiro, o plano baseava-se em financiamento estatal contínuo sob a forma de garantias, injecções de capital e derrogações das dívidas e não provava que este nível de auxílio estatal fosse necessário para permitir ao estaleiro o retorno a uma situação de viabilidade (nomeadamente que não podiam ser visadas estratégias alternativas de reestruturação, exigindo uma intervenção estatal menor). Segundo, a contribuição própria era muito pouca e a entrada de um investidor com financiamento externo obtido às taxas do mercado era apenas uma expectativa para o futuro. A contribuição própria poderia ter incluído medidas como a participação da administração num aumento do capital social, a conversão de dívidas em activos pelos credores privados e a venda de activos. Estas medidas em conjunto contribuíram com 127 milhões de PLN para a reestruturação da empresa. Todavia, considerando a participação significativa do Estado, ainda que estas medidas pudessem ser consideradas contribuição própria nos termos das Orientações, tal contribuição seria significativa.
(343)
A Comissão também analisou a situação do estaleiro nos últimos anos separadamente do plano de reestruturação de 2006 que, no fim de contas, não foi executado.
(344)
Primeiro, a descrição anterior sobre a situação do estaleiro Gdynia revela que este não tem conseguido atrair quase nenhum financiamento para a sua reestruturação. Os sinais de participação externa em condições de mercado nas actividades do estaleiro são escassos.
(345)
O estaleiro tem conseguido negociar alguma reestruturação das suas dívidas comerciais, especialmente através do contrato de reestruturação que celebrou em Julho de 2003 (74), que englobada um passivo de 424 milhões de PLN e a conversão de dívidas em capital por credores comerciais no valor de 70 milhões de PLN. Simultaneamente, o estaleiro Gdynia está envolvido em várias execuções judiciais e litígios. A Comissão observa ainda que o montante do passivo de direito público acumulado em 30 de Setembro de 2007 ascendia a 423 milhões de PLN. A Comissão é da opinião de que o contrato de reestruturação de 2003 só pode ser considerado contribuição própria se os credores implicados aceitassem um prazo de amortização mais prolongado do que o normal. Se fosse esse o caso, a empresa teria à sua disposição recursos adicionais para a reestruturação e o alargamento do prazo de pagamento da dívida constituiria um sinal de que o mercado acreditava na exequibilidade do retorno do estaleiro a uma situação de viabilidade. O mesmo se aplica à conversão de dívida em activos. No entanto, ainda que o contrato de reestruturação fosse considerado como contribuição própria, a Comissão observa que tal contribuição não seria claramente suficiente nos termos das Orientações. O nível de dívidas comerciais reestruturadas é equivalente ao passivo de direito público não executado. Claramente, o estaleiro teria de suportar outros custos de reestruturação para além dos custos de reestruturação da dívida.
(346)
Depois do início da investigação formal, a Polónia e o beneficiário argumentaram que os adiantamentos dos armadores deviam ser considerados contribuição própria. A Comissão não pode concordar com esta afirmação. As Orientações afirmam que a contribuição própria não pode conter qualquer auxílio, o que não é o caso, por exemplo, quando um empréstimo está associado a garantias públicas que contenham elementos de auxílio (nota 1 do ponto 44 das Orientações). Os adiantamentos eram totalmente garantidos pela agência seguradora de crédito à exportação que, tal como acima esclarecido, a Comissão considera auxílio estatal. Os adiantamentos dos armadores não podem, deste modo, ser considerados financiamentos externos obtidos às taxas de mercado. Por conseguinte, não é aceitável a alegação inicial da Polónia de que a intensidade do auxílio era de 31 % com base no pressuposto de que os adiantamentos da agência seguradora de crédito à exportação constituíam contribuição própria.
(347)
A Comissão observa ainda que a Ray Car Carriers se tornou accionista do estaleiro Gdynia após uma conversão de dívidas em acções, não contribuindo assim para os custos de reestruturação.
(348)
Considerando os custos de reestruturação estimados em 3 mil milhões de PLN e comparando-os com os recursos de financiamento previsíveis, a Comissão assinala um buraco financeiro no plano, como se pode verificar pelo Quadro 5 infra. Naturalmente, os empréstimos para capital de exploração de 280 milhões de PLN (rubrica 14 do Quadro 1b) e 45 milhões de PLN (rubrica 16 do Quadro 1b), assim como os empréstimos do Estado a título de capital de exploração no valor de 250-350 milhões de PLN não foram aqui incluídos, porque foram afectados para financiar capital de exploração, que não foi incluído nos custos de reestruturação. O mesmo se aplica à injecção de capital da Agência de Desenvolvimento Industrial (200 milhões de PLN). O pagamento pendente das acções que a Agência de Desenvolvimento Industrial adquiriu no estaleiro Gdańsk (rubrica 17 do Quadro 1b) não pode ser considerado uma fonte de financiamento da reestruturação do estaleiro novo porque se trata de um pagamento a esta Agência e não ao Estaleiro.
Quadro 5
Recursos financeiros previstos para custos de reestruturação antecipados (em milhões de PLN)
(PLN million)
Injecção de capital pela ISD Polska
405
Empréstimo ao investimento
185
Venda de activos
240
Injecção de capital pelo Estado
515
Injecção de capital pelo Estado
385
Injecção de capital pelo Estado
250
Remissão do passivo fiscal
308
Total
2 288
Custos totais de reestruturação previstos
3 000
Défice de financiamento
712
(349)
À luz deste défice de financiamento, a Comissão conclui que o plano conjunto de reestruturação não cobre o financiamento da reestruturação. Por outras palavras, o plano não esclarece como é que a reestruturação planeada poderá ser efectivamente executada, ainda que o estaleiro recebesse significativamente mais auxílio estatal.
(350)
O plano conjunto de reestruturação de Setembro identifica algumas rubricas de receitas do passado como contribuição própria dos estaleiros Gdynia e Gdańsk para a sua reestruturação (Quadro1b «Alegada contribuição própria realizada no passado»). Embora algumas destas receitas (por exemplo, algumas das vendas de activos) pudessem ser classificadas de contribuição própria nos termos das Orientações (real, efectiva e isenta de auxílios estatais), a Comissão considera, à vista da situação financeira precária dos dois estaleiros, que estas receitas adicionais foram utilizadas para reduzir perdas e não podiam ser canalizadas para a reestruturação propriamente dita. Mesmo que o estaleiro conseguisse aplicar algumas medidas de reestruturação (como é o caso de investimentos menores) graças, por exemplo, à alienação de activos, a Comissão considera que este tipo de receitas não poderia ser considerado isento de auxílio estatal, porque a reestruturação e funcionamento dos estaleiros só foram possíveis através da acumulação contínua de dívida pública, da possibilidade de continuar a exercer actividades económicas deficitárias e do contínuo apoio estatal.
(351)
De qualquer forma, considerando a situação financeira do estaleiro, é evidente que todas as receitas passadas dos recursos próprios do estaleiro ou recursos externos serviram para financiar as operações do estaleiro no passado.
(352)
Por outro lado, a Comissão não pode aceitar a seguintes rubricas da alegada contribuição própria prevista.
(353)
Primeiro, como acima referido, os empréstimos de capital de exploração de 280 milhões de PLN (rubrica 14 do Quadro 1b) não foram afectados para cobrir quaisquer dos custos de reestruturação previstos acima descritos, visando especificamente o financiamento de capital de exploração para a continuação da produção. Estes empréstimos também não podem ser considerados reais e efectivos, mas antes eventuais e distantes no tempo. O mesmo se aplica ao empréstimo de capital de exploração de 45 milhões de PLN para produção fora da construção naval (rubrica 16 do Quadro 1b).
(354)
Segundo, o empréstimo de investimento de 185 milhões de PLN para produção fora da construção naval (rubrica 15 do Quadro 1b) não pode ser considerado, nesta fase, real e acessível. A Polónia esclareceu em 7 de Julho de 2008 que a ISD Polska estava a negociar este empréstimo com vários bancos. A Comissão analisou duas manifestações de interesse incluídas no plano de reestruturação de Setembro.
(355)
Deste modo, a Comissão não pode concluir que o plano tenha provado que o empréstimo para investimento é real e efectivo. O plano apenas revelou que a ISD Polska estava em negociações com dois bancos, um dos quais parecia estar interessado em analisar o projecto. O facto da ISD Polska ter começado a trabalhar neste projecto no princípio de 2007, quando adquiriu uma posição no estaleiro Gdańsk, e desde então não ter conseguido garantir financiamento para este fim é significativo.
(356)
Terceiro, a Comissão observa que o plano de Setembro indica os elementos individuais da venda de activos com vista à angariação de uma contribuição própria de 240 milhões de PLN (rubrica 13 do Quadro 1b).
(357)
De resto, nem a ISD Polska nem o estaleiro Gdynia tem actualmente o direito de alienar o principal componente destes activos (o terreno em que estão situadas as carreiras do estaleiro Gdańsk). Actualmente, vários obstáculos impedem o estaleiro Gdynia e a ISD Polska de vender estes activos. Esses obstáculos são de natureza jurídica (o estaleiro Gdynia tem de obter o direito de propriedade deste terreno, o que está essencialmente associado à dissolução da Synergia 99, da qual o estaleiro Gdynia é apenas um dos accionistas; procedimentos administrativos relativos aos limites do porto de Gdańsk) e de natureza prática (o terreno só poderia ser vendido depois das três carreiras terem sido desmanteladas e provavelmente só depois do local estar limpo). Adicionalmente, como esclarece o investidor, as receitas elevadas previstas com a venda do terreno só podem ser obtidas uma vez garantida uma alteração das condições da licença de planeamento (75). O plano de Setembro revela que a Synergia 99, enquanto actual proprietária do terreno, ainda não tomou quaisquer medidas administrativas para retirar este terreno da área do porto. Embora o plano de Setembro descreva detalhadamente os elementos do projecto Synergia 99, a sua execução real continua a depender de várias circunstâncias que escapam ao controlo do estaleiro Gdynia ou à ISD Polska, especialmente em relação a alterações aos limites da área portuária. Por conseguinte, a Comissão não pode considerar como real e efectiva a alegada contribuição própria.
(358)
A ISD apresentou uma avaliação independente do terreno em que estão situadas as três carreiras ([…] milhões de PLN).
(359)
A Comissão observa que os activos da Synergia 99 foram avaliados em […] milhões de PLN pela Administração desta empresa. Como a Administração publicou uma declaração para este efeito com vista a celebrar um acordo de accionistas para a divisão dos activos caso a Synergia 99 fosse dissolvida, parte-se do princípio que a Administração não subvalorizou os activos. Na altura, um estudo realizado por um perito independente, encomendado pela Administração, estimou o valor de mercado do terreno em causa em […] milhões de PLN.
(360)
Considerando as grandes diferenças entre as duas avaliações, que reflectem pressupostos antagónicos relativamente ao uso futuro a dar ao terreno, a Comissão considera optimista o pressuposto de que o terreno será utilizado para o segmento alto do mercado da construção e, na ausência de ofertas específicas de compra deste ou uma indicação mais tangível de planos de regeneração da área, bastante irrealista. A Comissão é da opinião de que as possíveis receitas provenientes da venda do terreno para uso industrial ou para a construção também devem ser calculadas, na medida em que ambos os cenários são realistas.
(361)
A Comissão observa ainda que o valor calculado de investimento do terreno em que estão situadas as carreiras ([…] milhões de PLN) não estava reflectido no preço pago pela ISD pela compra das acções do estaleiro Gdynia. De acordo com o plano de reestruturação de Setembro, em finais de 2007 o activo líquido do estaleiro Gdynia ascendia a ([…] valor negativo significativo) milhões de PLN. Desde essa altura, o Tesouro efectuou injecções de capital de 515 milhões de PLN e 385 milhões de PLN. Está programada uma outra capitalização de 200 milhões de PLN. Se as restantes rubricas do balanço permanecerem inalteradas (76), o activo líquido do estaleiro após estas injecções de capital ascenderá a ([…] valor positivo) milhões de PLN, enquanto a ISD Polska pagará um valor simbólico pela sua participação no estaleiro Gdynia. Se o valor de mercado do terreno em que se situam as carreiras estivesse correctamente reflectido no balanço, o activo líquido seria ainda mais elevado. Por outras palavras, a ISD Polska adquiriria acções do estaleiro Gdynia por um preço inferior ao seu valor de mercado, recebendo assim auxílio estatal. Por conseguinte, a Comissão considera que estes activos estão «contaminados» pelo auxílio estatal concedido durante o processo de privatização e a sua venda não pode ser considerada uma contribuição própria isenta de auxílio estatal.
(362)
Em relação a outros activos afectados actualmente para venda no balanço do estaleiro Gdynia ou Gdańsk, a Comissão aceita, com base na informação disponível, a venda ou aluguer de alguns activos como contribuição própria real e efectiva, desde que tenha sido apresentada e sustentada uma avaliação e a venda ou aluguer se baseie em contratos existentes (venda de acções da Euromedicus, venda de acções da Polskie Linie Lotnicze, contratos de aluguer com a Eurocynk e a CRIST). O valor destes contratos ascende a cerca de […] milhões de PLN.
(363)
Por fim, em linha com a prática estabelecida (77), a Comissão é da opinião que os fluxos de caixa futuros não podem ser considerados uma contribuição própria nos termos das Orientações, porque não constituem uma contribuição real e efectiva pela empresa ou seus accionistas para cobrir os custos de reestruturação.
(364)
Daqui resulta que os únicos elementos que podem ser considerados contribuição própria são as injecções de capital a realizar pela ISD Polska no valor total de 405 milhões de PLN e o lucro da venda e aluguer de alguns activos (14 milhões de PLN). Esta contribuição própria corresponde a 14 % (78) dos custos de reestruturação previstos de 3 mil milhões de PLN. Se a Comissão aceitasse a proposta das autoridades polacas apresentada na reunião de 30 de Setembro de 2008 para avaliar o nível de contribuição própria a título de comparação com os custos de reestruturação contraídos a partir da data em que os investidores assumiram o controlo dos estaleiros, o resultado seria o mesmo (custos de reestruturação de 3,065 mil milhões de PLN com contribuição própria real e efectiva de 419 milhões de PLN, ou seja 14 %).
(365)
Isto deve ser considerado à luz da concessão esperada de auxílios estatais adicionais, que é o pressuposto essencial do plano: outra injecção de capital pelo Estado de 1,6 mil milhões de PLN (1,14 mil milhões de PLN efectuada em Junho de 2008 e restantes 418 milhões de PLN pendentes) e ainda a reprogramação de passivos de direito público acumulados com valor nominal de 496,6 milhões de PLN entre 2009-2017. Convém referir que o plano parte do princípio que a actividade de construção naval continuará a depender de financiamento através de garantias de adiantamentos oferecidas pela agência seguradora de crédito à exportação em condições favoráveis, facto que foi incluído no modelo financeiro dos estaleiros objecto da fusão. Os dois estaleiros da fusão contam receber novas garantias até finais de 2008. Também nos anos seguintes, pelo menos até ao final do período de reestruturação em 2012, pensa-se que as garantias da agência seguradora de crédito à exportação cubram o processo de construção naval praticamente na totalidade.
(366)
A Comissão deve, ainda, considerar o período da reestruturação na sua totalidade, a começar logo em 2002. Tendo em conta o auxílio estatal significativo de que o estaleiro tem beneficiado desde esse período, a contribuição própria enquanto percentagem dos custos de reestruturação é ainda mais baixa. É portanto óbvio que a contribuição própria não chega nem perto do limiar de 50 % dos custos de reestruturação exigidos pelas Orientações.
(367)
Embora o investidor preveja proceder a uma injecção de capital de 500 milhões de PLN para o financiamento parcial do programa de investimento, também solicitou ao Estado uma outra injecção de capital de 515 milhões de PLN no total, a reprogramação da dívida de direito público para o montante de 560 milhões de PLN e a cobertura de potenciais futuros passivos do estaleiro, calculados em 555 milhões de PLN (perdas futuras, multas pela rescisão de contratos, litígios). O plano refere ainda os restantes passivos do estaleiro que ascendem a 948 milhões de PLN (passivos comerciais em relação a fornecedores, armadores, etc.) e parte do pressuposto de que serão cobertos pelo Estado. Por fim, o investidor pede outras garantias da agência seguradora de crédito à exportação com um prémio favorável, comparado com as condições normais que costuma aplicar a empresas saudáveis pelo financiamento de capital de exploração, e garantias do Tesouro para financiamentos intercalares no valor de 397 milhões de PLN.
(368)
Os custos de reestruturação que podem ser identificados com base na pouca informação do plano cobrem, pelo menos, passivos acumulados (passivos acumulados e empréstimos num total de 1 508 milhões de PLN), perdas previstas resultantes de contratos de construção de navios existentes e litígios (555 milhões de PLN) e necessidades de investimento previstas para o período 2008-2018 (443 milhões de PLN).
(369)
Estes custos estarão cobertos, na sua quase totalidade, por auxílios estatais. A contribuição própria proposta é uma injecção de capital realizada pelo investidor de 500 milhões de PLN. A Comissão relembra que não foi apresentada qualquer informação sobre a capacidade do investidor efectuar essa injecção de capital. De acordo com a oferta inicial da PSC, previa-se que os fundos para financiar a injecção seriam adquiridos por um terceiro, um investidor financeiro. Na ausência de provas de que o investidor tem capacidade para avançar com 500 milhões de PLN, a Comissão considera que esta medida não pode ser considerada real nem efectiva. Por outro lado, o plano parte do pressuposto de que as receitas da venda de activos geradas no período pós-adesão e as resultantes da venda planeada de activos, no total de 174,5 milhões de PLN, devem ser consideradas contribuição própria na acepção das Orientações. De resto, não ficou provado que as transacções passadas estavam isentas de auxílios estatais e que os pressupostos das receitas previstas são realistas. Esta contradição em relação à contribuição própria declarada pelo investidor levanta mais algumas dúvidas em relação à credibilidade dos pressupostos sobre este assunto. Assim sendo, a Comissão conclui que o plano não revela que a contribuição proposta é significativa, efectiva, real e isenta de auxílios estatais.
(370)
A Comissão observa que, ainda que as medidas propostas (injecção de capital de 500 milhões de PLN e vendas passadas e futuras de activos) fossem consideradas como contribuição própria, corresponderiam a 27 % dos custos de reestruturação, como se viu anteriormente. A Comissão deve, ainda, considerar o período da reestruturação na sua totalidade, a começar logo em 2002. Tendo em conta o auxílio estatal significativo de que o estaleiro tem beneficiado desde esse período, a contribuição própria enquanto percentagem dos custos totais de reestruturação é ainda mais baixa. É portanto óbvio que a contribuição própria não chega nem perto do limiar de 50 % dos custos de reestruturação exigidos pelas Orientações.
(371)
Deste modo, a Comissão é da opinião de que o estaleiro praticamente não conseguiu no passado qualquer contribuição própria nos termos das Orientações ou, se a conseguiu, essa contribuição não foi significativa. O plano de reestruturação apresentado pela empresa polaca de construção naval também não garante um nível de contribuição própria suficiente. Como a finalidade da contribuição própria é reduzir ao mínimo os auxílios estatais, na ausência de uma contribuição própria, a Comissão é obrigada a concluir que o requisito de reduzir este auxílio ao mínimo necessário não foi cumprido. Pelo contrário, o plano de reestruturação da PSC baseia-se na premissa de que será concedido outro auxílio estatal e conclui que a sua execução depende deste auxílio estatal adicional.
(372)
Com base no que antecede, a Comissão conclui que no passado o estaleiro não obteve praticamente nenhuma contribuição própria nos termos das Orientações, ou seja uma contribuição real, efectiva e isenta de auxílios estatais. O plano conjunto de reestruturação e o plano apresentado pela PSC também não garantem um nível suficiente de contribuição própria. Como a finalidade da contribuição própria é reduzir ao mínimo os auxílios estatais, na ausência de uma contribuição própria, a Comissão é obrigada a concluir que o requisito de reduzir este auxílio ao mínimo necessário não foi cumprido. No entanto, ambos os planos de reestruturação se baseiam no pressuposto de que será concedido outro auxílio estatal. Em termos gerais, existe um financiamento desproporcional da reestruturação com auxílios estatais, resultando em distorções da concorrência indevidas.
(373)
De acordo com o disposto nas Orientações, o auxílio não deve fornecer à empresa capital em excesso, que pode ser utilizado em actividades agressivas e de distorção do mercado que não estão relacionadas com o processo de reestruturação. Embora o estaleiro não tenha recebido capital em excesso, graças a garantias do Estado tem beneficiado do acesso a capital de exploração que não conseguiria no mercado. Como resultado, o estaleiro não só pôde continuar a funcionar e receber encomendas, como também celebrou contratos sem ter de suportar os custos de reduzir os riscos associados a alterações dos preços de materiais e oscilações das taxas de câmbio. Por outras palavras, ao aceitar encomendas a preços que não cobriam os custos inerentes, o estaleiro pôde utilizar o auxílio estatal para actividades que falseiam o mercado e não estão relacionadas com o processo de reestruturação. Assim fica reforçada a opinião da Comissão de que o auxílio estatal não foi reduzido ao mínimo necessário para garantir a sobrevivência do estaleiro.
(374)
Por fim, a Comissão relembra que o auxílio estatal a empresas em dificuldade deve ser utilizado para financiar a reestruturação. O apoio ao funcionamento só é permitido na medida do necessário para garantir a sobrevivência da empresa enquanto aguarda a execução de uma reestruturação profunda. No entanto, no caso em apreço, foram poucos os esforços de verdadeira reestruturação e que produzem efeitos duradoiros. O auxílio estatal apenas garantia a sobrevivência do estaleiro, pelo que constituía unicamente um auxílio ao funcionamento. Por conseguinte, não se pode considerar que este auxílio foi o mínimo estritamente necessário para que a reestruturação pudesse ser executada.
(375)
À luz do acima referido, a Comissão conclui que o requisito de limitar o auxílio ao mínimo necessário, acompanhado de uma contribuição real e significativa isenta de auxílio estatal, não foi cumprido.
d) Prevenção de distorções indevidas da concorrência
(376)
A Comissão relembra o acordo preliminar com a Polónia sobre o encerramento do cais SD I. No entanto, à luz de novos progressos no seguimento desse acordo e das conclusões acima referidas relativamente às primeiras duas condições das Orientações, não se afigura necessário avaliar se as medidas compensatórias propostas pela Polónia foram suficientes.
e) Conclusão
(377)
Como não foram cumpridos os critérios fixados nas Orientações para determinar se um auxílio é compatível com o mercado comum, a Comissão conclui que as medidas referidas nos considerandos 209-232 não são compatíveis com o mercado comum enquanto auxílio à reestruturação.
C. OUTRO AUXÍLIO
(378)
Nos seus argumentos apresentados em 11 de Julho de 2007, a Polónia afirmou que o estaleiro Gdynia tinha recebido outro auxílio «para além de auxílio à reestruturação». Esse auxílio é enumerado no Quadro 4.
(379)
A Comissão relembra que, uma vez que a sua própria existência está em perigo, a empresa em dificuldade não pode ser considerada um instrumento adequado para promover objectivos de outras políticas públicas enquanto a sua viabilidade não estiver assegurada (ponto 20 das Orientações). Qualquer auxílio concedido a uma empresa em dificuldade durante o período de reestruturação, a menos que o auxílio seja abrangido por um regulamento de isenção, deve ser notificado como auxílio à reestruturação (ponto 69 das Orientações).
(380)
A Polónia não apresentou provas de que o auxílio descrito no Quadro 4 acima esteja abrangido por um regulamento de isenção.
(381)
A Comissão conclui que também estas medidas estão abrangidas pela presente decisão e constituem auxílio à reestruturação ilegal e incompatível.
IV. CONCLUSÃO
(382)
A Comissão considera que a Polónia concedeu ilegalmente o auxílio estatal descrito nos considerandos 209-232 a favor do estaleiro Gdynia, violando assim o n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. Este auxílio não é compatível com o mercado comum ao abrigo de nenhuma derrogação consagrada no Tratado CE.
(383)
Para se restabelecer a situação ex ante, todo o auxílio estatal terá de ser recuperado.
V. EXECUÇÃO
(384)
A componente de auxílio das medidas concedidas ao estaleiro Gdynia apresentadas nos considerandos 209-158 da decisão deve ser recuperado. Em geral, a componente de auxílio a recuperar, por exemplo a vantagem obtida pelo beneficiário, é igual à diferença entre as condições que os beneficiários teriam obtido no mercado e as condições da medida concedida.
(385)
As taxas de referência e de actualização anunciadas pela Comissão são aplicadas como indicação da taxa de mercado para medir a componente de auxílio, especialmente quando o auxílio é pago em diversas fracções, e para calcular a componente de auxílio resultante dos regimes de empréstimos bonificados (79). Quanto às empresas em dificuldade, como é o caso do estaleiro Gdynia, a Comissão considera que a taxa de referência deve ser aumentada, no mínimo, em 400 pontos de base de forma a reflectir o elevado risco associado à transacção e, ainda, em 200 pontos de base para reflectir a ausência ou fraca garantia oferecida pelo beneficiário. Como acima se explicou, o valor da garantia apresentada pelo estaleiro é duvidoso à luz da relação passivo/activo da empresa. Quando uma empresa em dificuldade não consegue obter financiamento no mercado, a componente de auxílio pode ser equivalente a 100 % do valor nominal dos fundos recebidos (80).
(386)
Na opinião da Comissão, no período em que o estaleiro Gdynia recebeu o auxílio referido nos considerandos 209-232, este encontrava-se em sérias dificuldades financeiras (tal como descrito nos considerando 62-66) e não era capaz de obter qualquer financiamento no mercado. O estaleiro apresentava um capital negativo, continuava a registar perdas e não obteve praticamente qualquer financiamento do mercado durante o período em causa. Nestas circunstâncias, um operador numa economia de mercado não estaria disposto a oferecer ao estaleiro qualquer financiamento em virtude do elevado risco inerente. Consequentemente, a Comissão considera que nenhum banco teria aceite conceder um empréstimo ao estaleiro, ainda que a uma taxa de juro elevada, nem nenhuma garantia, mesmo que a uma comissão elevada.
(387)
Como o estaleiro Gdynia não poderia ter obtido um empréstimo ou garantia no mercado, qualquer empréstimo ou garantia que lhe tenha sido concedida durante o período em causa constitui automaticamente auxílio. Por conseguinte, qualquer garantia pendente tem de ser imediatamente cessada e todos os empréstimos imediatamente reembolsados.
(388)
O reembolso de todos os empréstimos concedidos ao estaleiro não é, todavia, suficiente para restaurar a situação inicial porque, até à data do reembolso, o estaleiro teve acesso a financiamento que normalmente não teria obtido no mercado. Para repor a situação inicial, deverá ainda ser reposto o montante equivalente ao valor deste benefício, que só pode ser calculado de forma aproximada com base na taxa de juro cobrada sobre empréstimos de elevadíssimo risco. Por conseguinte, a Comissão deve exigir a reposição da diferença entre a taxa de juros realmente paga pelo estaleiro Gdynia e uma taxa de juros calculada teoricamente a um empréstimo de elevadíssimo risco desde o momento em que o empréstimo foi concedido ao estaleiro até ao seu reembolso por este. Em relação à necessidade de calcular a taxa de juro para um empréstimo de elevadíssimo risco, a comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização indica que o prémio de risco poderá ser superior a 400 pontos de base acima da taxa de referência «se nenhum banco privado tivesse aceitado conceder o empréstimo em questão», o que é o caso aqui. Em várias decisões, a Comissão foi da opinião de que um prémio de 600 pontos de base acrescido à taxa de referência constituía um mínimo razoável para reflectir uma situação de elevado risco (81). A Comissão considera que é este o mínimo aceitável para os empréstimos em apreço.
(389)
A Comissão irá adoptar a mesma abordagem em relação às garantias: irá exigir a recuperação do equivalente da subvenção incluído na garantia desde o momento de pagamento do empréstimo garantido até à data da cessação da garantia.
(390)
Como é esclarecido na Comunicação da Comissão relativa à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais sob a forma de garantias (82), a Comissão é da opinião de que o equivalente da subvenção é igual quer à subvenção com juros obtida graças à garantia (quando a garantia cobre um empréstimo concedido a uma taxa inferior à praticada no mercado), quer ao montante que resulta do factor risco equacionado na garantia, deduzido o prémio pago pela garantia.
(391)
No caso de não ser possível calcular a componente de auxílio utilizando estas regras, a Comissão consideraria apropriado calcular a diferença entre o prémio da garantia que seria cobrado no mercado e o prémio pago pelo beneficiário. A Comissão considera que a diferença calculada desta forma constitui a componente de auxílio da garantia. A Comissão considera que o prémio cobrado pelo regime isento de auxílios estatais com base no qual a agência seguradora de crédito à exportação gere o seu sistema de seguros à exportação garantidos pelo Tesouro, com base na decisão da Comissão de 18 de Julho de 2007, pode servir de prémio de referência para o cálculo acima referido. Mais uma vez, este prémio teria de ser aumentado em pelo menos 400 pontos de base para reflectir o facto de que o estaleiro não é elegível para garantias ao abrigo do regime. Deste modo, as garantias concedidas ao estaleiro envolveram um risco significativamente mais elevado.
(392)
Como acima se referiu, como o estaleiro não conseguiria obter uma garantia no mercado devido à precariedade da sua situação financeira, para pôr fim à distorção da concorrência criada pelo auxílio, as garantias pendentes devem cessar de imediato.
(393)
No caso das garantias de adiantamentos, a Comissão refere que os adiantamentos garantidos pela agência seguradora de crédito à exportação constituem um tipo de contrato de venda e não um contrato de empréstimo e que aos adiantamentos não são cobrados juros. Portanto, a Comissão considera que, para calcular a componente de auxílio recebido pelo beneficiário, deverá ser estabelecida a comparação entre o prémio pago pelo estaleiro e o prémio que normalmente seria cobrado no mercado. Mais uma vez, o programa isento de auxílios estatais da agência seguradora de crédito à exportação pode servir como referência, reflectindo o preço cobrado no mercado, devendo estas taxas de referência ser aumentadas para reflectir o risco adicional implicado na concessão de auxílio a uma empresa em dificuldades financeiras.
(394)
Tal como para as garantias recebidas pelo estaleiro e pelos mesmos motivos, a Comissão refere que quaisquer garantias da agência seguradora de crédito à exportação existente actualmente devem cessar imediatamente.
(395)
A não execução continuada de dívidas pelas autoridades públicas também constitui auxílio estatal e deve ser considerada (83). É semelhante a um empréstimo concedido em condições preferenciais, pelo que a componente de auxílio corresponde à diferença entre os juros que seriam cobrados pelo mercado (a uma empresa com uma classificação próxima em situação financeira e económica parecidas e com garantia parecida) e os juros cobrados pela autoridade em questão.
(396)
À luz da situação financeira precária contínua do estaleiro, a Comissão é da opinião de que um credor de uma economia de mercado executaria imediatamente os seus créditos assim que vencessem. Por conseguinte, o facto das autoridades polacas não terem tomado imediatamente medidas para a execução da dívida constitui auxílio, sendo a data de vencimento de qualquer passivo não liquidado a data em que o auxílio foi disponibilizado. A componente de auxílio seria igual à diferença entre os juros cobrados no mercado (por uma empresa com uma classificação parecida numa situação financeira e económica próximas e garantias equivalentes) e os juros cobrados pela autoridade em questão.
(397)
Como qualquer operador de uma economia de mercado exigiria o pagamento imediato das dívidas pelo estaleiro, deve ser devolvida imediatamente não só a componente de auxílio associada ao juro insuficiente cobrado como também os passivos acumulados.
(398)
Qualquer cancelamento da dívida é equivalente a uma subvenção não reembolsável, pelo que a totalidade da dívida que foi cancelada constitui um auxílio.
(399)
De acordo com a Lei de 30 de Outubro de 2002, os passivos de direito público reestruturados ao abrigo do Capítulo 5a são transferidos para o Operador, uma empresa inteiramente detida pela Agência de Desenvolvimento Industrial, juntamente com activos que devem valer no mínimo 25 % dos passivos reestruturados. O Operador deve então vender estes activos e utilizar as receitas obtidas para amortizar o passivo de direito público. Os restantes passivos são então remetidos pelas autoridades competentes. Portanto, a Comissão considera que a componente de auxílio estatal desta transacção é igual ao valor dos passivos de direito público transferido para o Operador, menos o valor real dos activos transferidos. De acordo com a Lei de 30 de Outubro de 2002, isto significa que a componente de auxílio é equivalente, no máximo, a 75 % dos passivos transferidos. No entanto, se o valor dos activos for superior ou inferior aos 25 % exigidos por lei, a componente de auxílio tem de ser calculada em conformidade.
(400)
A Comissão observa que as injecções de capital efectuadas pelo Estado ou organismos do Estado, como é o caso da Agência de Desenvolvimento Industrial e a KPS, a empresas em dificuldade em que não é de esperar retorno são consideradas subvenções não reembolsáveis (84). Para remediar a distorção da concorrência provocada pela injecção de capital, o estaleiro teria de devolver a totalidade do capital injectado.
(401)
Na sua carta de 3 de Novembro de 2008, a Polónia comprometeu-se a executar esta decisão com a venda de activos a preços de mercado através de concurso aberto, transparente, incondicional e não discriminatório (realizado em conformidade com as condições explicitadas na carta da Comissão de 27 de Outubro de 2008), e a consequente liquidação do estaleiro Gdynia. Todos os direitos de recuperação de créditos resultantes da presente decisão devem ser imediatamente registados pela Polónia no âmbito do quadro de liquidação do estaleiro Gdynia. A Comissão informou a Polónia por carta de 6 de Novembro de 2008 que, desde que estas condições fossem cumpridas, a venda de activos não implicaria novo auxílio para o comprador(es) e os activos podiam ser transferidos para o(s) comprador(es) isentos de responsabilidades associadas à devolução de auxílios estatais ilegais e incompatíveis concedidos aos estaleiros no passado, em conformidade com o requisito de evitar a continuidade económica entre os beneficiários do auxílio e a actividade dos compradores (85). A Comissão acompanhará atentamente o cumprimento das condições fixadas na carta de 27 de Outubro de 2008 e aceites pelas autoridades polacas, de forma a determinar se esta decisão foi correctamente executada.
(402)
Estas condições, que a Polónia se comprometeu a cumprir, podem ser resumidas da seguinte forma.
(403)
Os activos (isentos de encargos) serão privatizados através de concurso aberto, transparente, não discriminatório e incondicional. O estaleiro Gdynia será liquidado, juntamente com quaisquer activos e passivos remanescentes.
(404)
Os activos serão obrigatoriamente vendidos a preços de mercado (pela proposta mais elevada). Os activos devem ser postos à venda separadamente ou em grandes números de pequenos conjuntos com vista a maximizar a rentabilidade da venda. Estes conjuntos não podem constituir partes organizadas de uma empresa ou negócio. No entanto, esta definição de conjunto não deve impedir potenciais compradores de apresentarem ofertas combinadas para vários componentes/conjuntos.
(405)
O concurso não poderá ser discriminatório, ou seja deverá garantir a abertura a todo o tipo de potenciais compradores, sem discriminação em termos do propósito do investimento destes.
(406)
Os concursos não podem estar restringidos a condições, como a garantia da manutenção dos postos de trabalho ou da actividade ou a continuidade dos contratos existentes). (O único critério de selecção da oferta vencedora deve ser a maximização da receita em benefício dos credores do estaleiro).
(407)
Os credores do estaleiro, públicos e privados, incluindo os clientes do estaleiro, devem ocupar a mesma posição e usufruir dos mesmos direitos às receitas obtidas através da venda dos activos que teriam num processo de falência.
(408)
Não serão concedidos outros auxílios estatais no contexto da venda, quer sob a forma de uma remissão, pagamento com financiamento público de passivos de direito público ou pagamento de dívidas a credores privados, injecções de capital, empréstimos, garantias ou outras medidas. Quaisquer novos passivos de direito público acumulados durante o período necessário para concluir o processo de venda devem ser reclamados a partir da massa falida.
(409)
A venda será conduzida por um administrador independente, com direitos e deveres equivalentes aos de um administrador judicial. Deve ser criada uma estrutura que permita aos credores acompanhar eficazmente a venda e certificarem-se de que esta é conduzida de acordo com as condições de mercado e que a sua posição e direitos em relação às receitas são respeitados. A Polónia e a Comissão nomearão em conjunto um mandatário de fiscalização com a tarefa específica de auxiliar a Comissão na tarefa de verificar que o processo de venda e recuperação do auxílio decorre em total conformidade com os requisitos acima descritos. Com esse intuito, o mandatário deverá apresentar regularmente à Comissão relatórios pormenorizados sobre as diferentes etapas do processo.
(410)
A Polónia indicou que terá de tomar medidas legislativas para executar a presente decisão. A Comissão reconhece que, por esse motivo, será necessário um período de execução mais alargado, também considerando o número de medidas de auxílio individuais abrangidas por esta decisão e a sua diversidade tanto na forma como na duração. Por conseguinte, a Comissão fixa um prazo de sete meses após a aprovação desta decisão para a sua execução pela Polónia,
DECIDE:
Artigo 1.o
O auxílio estatal descrito nos considerandos 209-232 desta decisão e concedidos pela Polónia, em violação do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE a favor do estaleiro Gdynia é incompatível com o mercado comum.
Quaisquer garantias de adiantamento concedidas pela Polónia em violação do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE a favor do estaleiro Gdynia concedidas desde 1 de Julho de 2007 até à data desta decisão são igualmente incompatíveis com o mercado comum.
Artigo 2.o
Em relação aos empréstimos concedidos por vários organismos públicos referidos nos considerandos 209-232 da presente decisão, a Polónia deverá recuperar um montante equivalente à diferença entre a taxa de juro efectivamente paga pelo estaleiro Gdynia e a taxa de juro que seria cobrada ao beneficiário caso este tivesse obtido o empréstimo no mercado desde o momento em que os empréstimos foram concedidos até à data da sua recuperação. Acresce ainda que quaisquer empréstimos pendentes à data desta decisão deverão ser pagos imediatamente.
Artigo 3.o
Em relação às garantias concedidas pelo Tesouro descritas nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar, relativamente ao período desde a concessão do auxílio e a data de vencimento da garantia, o auxílio equivalente à diferença entre a taxa de juro efectivamente paga pelo estaleiro por um empréstimo garantido pelo Estado e a taxa de juro que o beneficiário teria obtido no mercado pelo empréstimo, equivalente ao montante garantido multiplicado pelo factor de risco (probabilidade de não cumprimento) menos o prémio da garantia pago ou equivalente à diferença entre o prémio da garantia pago pelo beneficiário e o prémio da garantia que teria sido aplicado por uma garantia obtida pelo beneficiário no mercado. Além disso, se alguma destas garantias ainda estiver a decorrer na altura em que a presente decisão for aprovada, ela deverá cessar imediatamente.
Artigo 4.o
Em relação às garantias de adiantamentos concedias pela agência seguradora de crédito à exportação descritas nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente à diferença entre o prémio da garantia pago pelo beneficiário e o prémio pelo qual o beneficiário teria obtido a garantia no mercado, relativamente ao período decorrente entre o momento em que o auxílio foi concedido e a data de vencimento da garantia. Além disso, se alguma destas garantias ainda estiver a decorrer na altura em que a presente decisão for aprovada, ela deverá cessar imediatamente.
Artigo 5.o
Os artigos 3.o e 4.o também se aplicam mutatis mutandis a todas as garantias de adiantamentos concedidas pela Polónia em violação do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE a favor do estaleiro Gdynia entre 1 de Julho de 2007 e a data desta decisão.
Artigo 6.o
Relativamente à não execução dos passivos envolvendo vários organismos públicos descritos nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente à diferença entre a taxa de juro efectivamente paga pelo estaleiro Gdynia e a taxa de juro que teria sido aplicada por um credor numa economia de mercado ao beneficiário por um adiamento do vencimento dos passivos deste, desde a data em que o auxílio foi concedido até à recuperação dos passivos de direito público. Além disso, quaisquer passivos de direito público em falta deverão ser imediatamente pagos.
Artigo 7.o
Em relação às remissões da dívida envolvendo organismos públicos descritas nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente ao montante da remissão.
Artigo 8.o
Em relação aos passivos de direito público reestruturados ao abrigo da Lei de 30 de Outubro de 2002 relativa a auxílios estatais a empresas de especial importância para o mercado laboral, na sua última versão, descritos nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente ao montante de passivo de direito público transferido para o Operador menos o valor real dos activos do beneficiário transferidos para o Operador.
Artigo 9.o
Em relação às injecções de capital de vários organismos públicos, descritas nos considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente ao montante total de capital injectado.
Artigo 10.o
Em relação às subvenções directas descritas no Quadro 4, considerandos 209-232 desta decisão, a Polónia deverá recuperar o auxílio equivalente ao montante total das subvenções.
Artigo 11.o
1. A Polónia deverá recuperar do beneficiário o auxílio descrito nos artigos anteriores. A recuperação realizar-se-á em conformidade com o disposto nas orientações descritas nos considerandos 384-401 desta decisão.
2. Aos montantes objecto da recuperação serão aplicados juros desde a data em que foram disponibilizados ao estaleiro Gdynia até à data da sua recuperação efectiva.
3. A taxa de juro será calculada numa base composta em conformidade com o Capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (86) e o Regulamento (CE) n.o 271/2008 da Comissão (87), que altera o Regulamento (CE) n.o 794/2004.
4. A Polónia deverá proceder ao cancelamento de todos os pagamentos pendentes relativos ao auxílio referido no artigo 1.o, com efeitos a partir da data de aprovação desta decisão.
Artigo 12.o
1. A recuperação do auxílio referido no artigo 1.o será efectiva e imediata.
2. A Polónia garantirá a execução desta Decisão no prazo de sete meses a partir da data da sua notificação.
Artigo 13.o
1. Dois meses após a notificação desta Decisão, a Polónia deverá apresentar à Comissão a seguinte informação:
a)
O montante total (capital e juros) a repor pelo beneficiário;
b)
Uma descrição pormenorizada das medidas já tomadas e planeadas com vista ao cumprimento desta Decisão;
c)
Os documentos comprovativos de como foi exigida ao beneficiário a reposição do auxílio;
d)
Os documentos comprovativos da cessação de todas as garantias aos adiantamentos.
2. A Polónia manterá a Comissão informada acerca da evolução das medidas nacionais tomadas para aplicar a Decisão até que todo o auxílio mencionado no artigo 1.o tenha sido recuperado. Deverá entregar imediatamente, a pedido da Comissão, toda a informação sobre as medidas já tomadas e planeadas para garantir o cumprimento desta decisão. Apresentará ainda informação pormenorizada sobre os montantes de auxílio e juros já recuperados do beneficiário.
A Polónia é a destinatária da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 6 de Novembro de 2008.