РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1069/2007 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 19 декември 2006 г., съгласно член 5 от основния регламент, Комисията обяви чрез известие (наричано по-долу „известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите страни“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 6 ноември 2006 г. от Kuraray Specialties Europe GmbH (наричана по-долу „жалбоподател“), след януари 2007 г. наричана Kuraray Europe GmbH, представляваща значителен дял, в този случай повече от 25 %, от общото производство на поливинил алкохол (PVA) в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинг на PVA с произход от разглежданите страни и за нанасяне на съществена вреда, произтичаща от него, което бе сметнато за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани от процедурата страни
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата производителя жалбоподател и други известни производители в Общността, производители износители от разглежданите страни, вносители/търговци и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и представителите на разглежданите страни износителки. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
За да позволи на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати искови формуляри на производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, както и на властите на КНР. Един производител износител от КНР предяви иск за ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(5)
С оглед на явно големия брой производители износители от КНР и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка на тези лица, за да се установят дъмпингът и нанесената вреда, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
Що се отнася обаче до производителите износители от КНР, предвид че само трима производители износители сътрудничеха, впоследствие бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
Що се отнася до вносителите на PVA, Комисията поиска от всички известни вносители да представят информация относно вноса и продажбите на разглеждания продукт. На базата на информацията, получена от 14 сътрудничещи вносители, Комисията подбра представителна извадка от петима вносители, от които двама са от Германия, един от Италия, един от Нидерландия и един от Съединените американски щати. Тези вносители представляват най-големия представителен обем продажби в Общността на сътрудничещите вносители (около 80 %), които могат да бъдат добре проверени в рамките на наличното време.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други дружества, които проявиха интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедура. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители от Общността, трима производители износители от КНР, един производител износител от Тайван, петимата вносители, участващи в извадката, и седем потребители в Общността.
(9)
Що се отнася до отговорите на въпросника, получени от потребители, два от тях бяха непълни и затова трябваше да бъдат игнорирани. Освен това няколко потребители представиха коментари, без да отговорят на въпросника.
(10)
Един от вносителите от представителната извадка два пъти на много късен етап отказа договорена проверка на място. В резултат на това информацията, подадена от това дружество, не можеше да бъде проверена и трябваше условно да бъде игнорирана.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за целите на ТУПИ/ИТ в случая на КНР и за предварително определяне на дъмпинга, произтичащите вреди и интереса на Общността за двете разглеждани страни. Направени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
a)
Производители от Общността:
-
Kuraray Europe GmbH, Франкфурт, Германия
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Тарагона, Испания
б)
Производител износител от Тайван:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Тайпе
в)
Производител износител от КНР:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Хонгдонг
г)
Независими вносители в Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Хамбург, Германия
-
Omya Peralta GmbH, Хамбург, Германия
д)
Потребители от Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Wacker Chemie AG, Бургхаузен, Германия
(12)
С оглед на необходимостта да се определи нормална стойност за производители износители от КНР, които не са поискали ТУПИ или на които не може да се предостави ТУПИ, бе направена проверка в помещенията на посочения по-долу производител с цел да се определи нормалната стойност въз основа на данните от страната аналог, предвидена в известието за започване на процедура, а именно Япония:
-
Kuraray Japan, Токио
1.3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява определени поливинил алкохоли (PVA) под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, с произход от Китайската народна република и Тайван (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 3905 30 00.
(15)
PVA се произвежда чрез хидролиза на поливинил ацетат, който се произвежда чрез полимеризация на винилацетатен мономер (като последният се произвежда основно от етилен и оцетна киселина). PVA има голямо разнообразие от приложения. В Общността той се използва основно за производството на поливинил бутирал (наричан по-долу „PVB“) (25 %-29 % от потреблението), спомагателно вещество за полимеризация (21 %-25 %), хартиени покрития (17 %-21 %), лепила (13 %-17 %) и за скробване на текстил (8 % -12 %).
(16)
Един потребител от Общността твърди, че конкретен продукт, който е купил от КНР не следва да се смята за разглеждания продукт, тъй като i) той не е стандартен модел на PVA и има различни и много специфични химически и физически характеристики; и ii) има различни употреби или приложения от тези на търговския артикул PVA.
(17)
Що се отнася до първия аргумент, констатирано бе, че този модел попада в рамките на описанието на продукта, дадено в съображение 14 по-горе, и че споделя основните му физически и технически характеристики с другите модели, които попадат в определението за продукта. Що се отнася до втория аргумент, този именно модел PVA е използван за производството на PVB, което, както е посочено в съображение 15 по-горе, е не само най-важното приложение, но е и най-бързо разрастващият се пазар за PVA в Общността. Би било нереалистично такъв пазар да се характеризира като нестандартен. Освен това бе констатирано, че средните цени, платени за PVA за различните приложения, са в рамките на същия диапазон. Предвид всички тези констатации бе сметнато, че няма основания този модел да бъде изключен от определението за продукта и затова искът бе отхвърлен.
2.2. Сходен продукт
(18)
Разследването показа, че PVA, произведен и продаван в Общността от фирми на Общността, PVA, произведен и продаван на местните пазари на Тайван и КНР, и PVA, произведен в КНР и Тайван и изнасян в Общността, както и този, произведен и продаван в Япония, имат по същество еднакви основни химически и физически характеристики и еднакви основни употреби. Затова бе направено заключението, че тези продукти са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(19)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на единствения производител износител от Тайван са представителни, т. е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия му износ на разглеждания продукт за Общността, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(20)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя износител на неговия местен пазар, и за който е констатирано, че е пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Общността, бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на вътрешния пазар на независими клиенти по време на ПР е бил поне 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността.
(21)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на ПР.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не бяха под стойността на единица продукция и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем продажби за този вид, или когато среднопретеглената цена на този вид бе под производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на местния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби представляват 10 % или повече от общия обем продажби за този вид.
(24)
Когато обемът на рентабилните продажби, за който и да е вид на продукта, представляваше по-малко от 10 % от общия обем продажби за този вид, бе сметнато, че този конкретен вид се продава в недостатъчни количества, за да може цената на местния пазар да осигури подходяща база за установяване на нормалната стойност.
(25)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид на продукта, продаван от производителя износител, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, се определиха на основата на действителните данни за производството или продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.1.2. Експортна цена
(27)
Единственият производител износител изнася разглеждания продукт директно на независими клиенти в Общността. Затова експортните цени се определят в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или дължими за разглеждания продукт от тези независими клиенти в Общността.
3.1.3. Сравнение
(28)
Нормалните стойности и експортните цени на единствения производител износител бяха сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени корекции, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит, следпродажбените разходи (гаранционни) и други фактори (банкови такси).
3.1.4. Дъмпингов марж
(29)
Сравнението на нормалните стойности и експортните цени по време на ПР показа дъмпингов марж от - 2,30 % за единствения тайвански производител износител - Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.
(30)
Имайки предвид, че единственото сътрудничещо дружество е единствен производител износител на разглеждания продукт в Тайван и че по време на ПР тя осъществява 100 % от износа на Тайван за ЕО, бе направено заключение, че при Тайван не е констатиран дъмпинг.
3.2. Китайска народна република (КНР)
3.2.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(31)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, свързани с внос на стоки с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1 до 6 от член 2 за онези производители, които покажат, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т. е. когато тези производители износители демонстрират, че по отношение на производството и продажбата на сходния продукт преобладават условията на пазарната икономика. Тези критерии са дадени по-долу в обобщена форма, накратко и единствено за справка:
-
делови решения се вземат в отговор на сигнали от пазара, без съществена държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
фирмите имат един ясен набор от основни счетоводни документи, които се проверяват от независим одитор в съответствие с международните счетоводни стандарти и се използват за всички цели,
-
на пазара няма съществени деформации, пренесени от предишната система с непазарна икономика,
-
законите за банкрута и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност,
-
валутният обмен се осъществява по пазарни валутни курсове.
(32)
Един китайски производител износител и свързаното с него търговско дружество поискаха ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра за заявление за ТУПИ, за производители износители, в определените срокове. Производителят произвежда разглеждания продукт, а свързаното с него търговско дружество е ангажирано с експортните продажби на същия. Действително последователната практика на Комисията е да проверява дали група свързани дружества, като цяло, изпълнява условията за ТУПИ.
(33)
За производителя износител и неговото търговско дружество, подало заявление за ТУПИ, Комисията изиска цялата информация, която сметна за нужна и като сметна това за необходимо, провери информацията, подадена в заявлението за ТУПИ, в помещенията на въпросните дружества.
(34)
Разследването разкри, че ТУПИ не може да бъде предоставено на китайския производител износител, тъй като той не отговаря на критерий 1, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Бе констатирано, че производителят износител и свързаното с него търговско дружество се контролират от изцяло държавни дружества, които са представени от решаващо мнозинство на членовете на борда на директорите при съотношение, което е несъразмерно с тяхното акционерно участие. Освен това по време на ПР по-голямата част от акциите се притежаваха от държавата. Тъй като въпросните дружества не представиха доказателства, които да бъдат сметнати за достатъчни, за да отхвърлят всички съмнения за значителна намеса на държавата при вземането на решения, бе решено, че тази група дружества е под значителен държавен контрол и намеса. На заинтересованите страни бе дадена възможност да коментират горните констатации. Получените коментари не бяха основателни за промяна на заключенията.
(36)
Въз основа на горното китайският производител износител и свързаното с него търговско дружество не показаха, че изпълняват всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и затова не може да им бъде предоставено ТУПИ.
3.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(37)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, митото, важащо за цялата страна, ако има такова, се установява за държави, попадащи под този член с изключение на случаите, когато дружествата могат да покажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(38)
Що се отнася до КНР, единственият производител износител и свързаното с него търговско дружество, които поискаха ТУПИ, поискаха и ИТ, в случай че не може да им бъде предоставено ТУПИ.
(39)
Въз основа на наличната информация бе констатирано, че производителят износител и неговото търговско дружество не са успели да покажат, че заедно отговарят на всички изисквания за ИТ, както е посочено в член 9, параграф 5 от основния регламент. А именно бе установено, че производителят износител и неговото търговско дружество не отговарят на критерия, предвиден в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който мнозинството от акциите принадлежат на частни лица и държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството, въпреки това, е достатъчно независимо от държавна намеса, поради причините, обяснени по-горе в съображение 35.
3.2.3. Страна аналог
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не се предоставя ТУПИ, се установява на основата на цените или на конструирана стойност в страна аналог.
(41)
В известието за започване на процедура Комисията посочи намерението си да използва Япония като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормална стойност за КНР и заинтересованите страни бяха поканени да изразят становището си по този въпрос. Някои от заинтересованите страни възразиха срещу това предложение и предложиха вместо това да бъдат използвани Индия или Тайван.
(42)
В Индия няма достатъчно производство на сходния продукт. Тайван бе обект на разследването и поради тази причина данните в тази страна може да не са надеждни заради дъмпинг. Затова страните бяха информирани, че Япония е избрана за страна аналог, тъй като не е обект на разследването, има представително производство на сходния продукт и условията на конкуренция изглеждат подходящи.
(43)
Комисията потърси сътрудничество от четирима известни производители в Япония и им изпрати съответния въпросник. Двама от четиримата японски производители отговориха на въпросника. Единият от тях обаче не представи пълни данни и не прие проверка на място. Данните, представени от единствения изцяло сътрудничещ японски производител, бяха проверени на място.
(44)
След проверката на място на производителя износител от Тайван обаче бе констатирано, че Тайван не прави дъмпинг по време на ПР. Затова въпросът за избор на страна аналог бе преразгледан.
(45)
Във връзка с това бе констатирано, че обемът на производството в Тайван представлява повече от 100 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт за Общността. Освен това тайванският пазар може да бъде характеризиран като отворен, предвид това, че нивото на вносното мито е ниско (мито за НОН от 5 %). Разследването също така показа, че има значителни продажби на местния пазар от сходния продукт в Тайван и че съществува достатъчен внос на тайванския пазар. Затова Тайван бе сметнат за конкурентен пазар и достатъчно представителен за определянето на нормална стойност за КНР.
(46)
Освен това вносът на PVA в Тайван представлява около 15 % от вътрешното потребление в сравнение със само около 3 % в случая с Япония, което показва, че японският пазар е по-малко подходящ от тайванския по отношение на конкуренция от внос. Предвид горното, бе условно решено Тайван да се използва като страна аналог, тъй като представлява най-подходящата страна аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2.4. Нормална стойност
(47)
След избора на Тайван за страна аналог, както е посочено в съображение 46 по-горе и съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност, установена за Тайван съгласно съображения от 19 до 26 по-горе, бе използвана за изчисляване на дъмпинга за КНР.
3.2.5. Експортна цена
(48)
Тъй като тримата сътрудничещи китайски производители износители заедно обхващат почти целия внос на разглеждания продукт в Общността по време на ПР, за установяване на експортната цена са използвани техните собствени данни за износа. Въпреки това надеждността на информацията бе подложена на кръстосана проверка с данните за внос на Евростат, която показа достатъчно съвпадение.
(49)
Тримата сътрудничещи производители износители от КНР осъществяват експортните продажби за Общността или директно на независими клиенти, или чрез свързаните с тях търговски дружества, намиращи се в страната износител.
(50)
За всички експортни продажби експортните цени са определени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на базата на цените, реално платени или дължими.
3.2.6. Сравнение
(51)
Нормалните стойности на единствения производител в страната аналог - Тайван и експортните цени на тримата сътрудничещи китайски производители износители са сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където е приложимо и оправдано,бяха направени корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит и комисионите.
3.2.7. Дъмпингов марж
(52)
След като ТУПИ и ИТ не са предоставени на никой от сътрудничещите китайски производители износители, дъмпинговият марж за цялата страна е изчислен за цялата КНР, като се използват среднопретеглените експортни цени франко завод на тримата сътрудничещи производители износители.
(53)
Сравнението на среднопретеглената китайска експортна цена и среднопретеглената нормална стойност на страната аналог показа дъмпингов марж от 10,06 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(54)
Вътре в Общността сходният продукт се произвежда за продажба от три дружества: Kuraray Europe GmbH (наричана по-долу KEG) в Германия, Celanese Ibérica Chemicals (наричана по-долу Celanese) в Испания и трети производител, който произвежда много ограничени количества, но не сътрудничи в разследването. KEG и Celanese изцяло сътрудничиха при разследването.
(55)
Освен производството, споменато по-горе, трима производители от Общността произвеждат сходния продукт единствено за собствена употреба. Две от тези дружества сътрудничиха при разследването като потребител, тъй като те също така закупуват значителни количества от разглеждания продукт за производството на своите вторични продукти.
(56)
Тъй като двамата сътрудничещи производители, споменати в съображение 54 по-горе, обхващат по време на ПР 80 % от общата продукция на Общността (за собствена употреба и за други производители), смята се, че те съставляват голям дял от общата продукция на Общността на сходния продукт. Следователно те съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по долу „производство на Общността“.
(57)
Предвид това, че производството на Общността се състои само от двама производители, данните, свързани с производството на Общността, трябва да бъдат индексирани, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(58)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло вреда или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучен въпросът дали и до каква степен последващата употреба на сходния продукт при производството на индустрията на Общността трябва да се вземе предвид в анализа.
(59)
PVA се използва като междинен материал за различни други продукти. В Общността той често се употребява в производството на поливинил бутирал (PVB), използва се като лепило, за хартиено покритие, като спомагателно вещество за полимеризация и за скробване на текстил. В хода на разследването се установи, че един от производителите от Общността, който продава по-голямата част от произведения от него PVA на свободния пазар, също така използва значителни количества от произведения от него PVA за по-нататъшна преработка в същото дружество. Това положение се нарича собствена употреба. Както бе обяснено в съображение 55 по-горе, три други дружества от Общността произвеждат PVA единствено за собствена употреба и в допълнение към това производство за собствена употреба най-малко две от тях купуват като потребител и значителни количества PVA на пазара за по-нататъшна преработка.
(60)
Бе констатирано, че количествата, използвани за собствена употреба от въпросните дружества от Общността, по принцип могат да бъдат заместени от закупен PVA, например ако пазарните обстоятелства и/или финансови съображения провокират подобна промяна. Поради тази причина те са включени в анализа на пазара на Общността.
4.2. Потребление на Общността
(61)
Потреблението на Общността е установено въз основа на обемите на продажбите на свободния пазар на собствената продукция на производството на Общността на пазара на Общността, собствената употреба на производството на Общността, количествата продукция на други (по-малки) производители от Общността, получени от най-широко използваната база данни за този конкретен сектор, собствената употреба на двамата производители, посочени в съображение 55 по-горе, проверените обеми внос на единствения тайвански производител и данните за обема на вноса на Общността по отношение на всички останали страни, получени от Евростат.
(62)
По отношение на данните за обемите на вноса, получени от Евростат, както бе посочено в съображение 14, разглежданият продукт понастоящем се декларира под код по КН ex 3905 30 00. Данните от Евростат относно този ex код по КН включват и определена ниша от продукти, която не е включена в обхвата на продукта. Тъй като е невъзможно от тази по-широка категория продукти да се отделят данните само за разглеждания продукт, те са коригирани въз основа на предоставената в жалбата информация за вноса на тази ниша продукти.
(63)
Също така по отношение на данните от Евростат трябва да се отбележи, че определен внос на разглеждания продукт е отчетен в графа „секретно“ и поради тази причина няма информация за произход в обществената база данни. Подробности за страните на произход на вноса, деклариран като такъв, са получени от съответните митнически власти и затова той е включен във всички съответни таблици и анализи.
(64)
Въз основа на горното бе констатирано, че през разглеждания период и особено между 2004 г. и 2005 г. потреблението на PVA силно се е увеличило. През разглеждания период ръстът на потреблението е 14 %, което се дължи основно на бързото нарастване на търсенето на PVA като суровина за производството на поливинил бутирал (PVB), който се използва за производството на PVB-филм или листове. PVB-филмът се използва като междинен слой при производството на ламинирано безопасно стъкло на автомобилния и строителния пазар, който е един бързоразвиващ се пазар в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление в тонове
142 894
148 807
163 851
163 096
Индекс (2003 г. = 100)
100
104
115
114
4.3. Внос от разглежданите страни
(65)
Тъй като дъмпинговият марж, констатиран за Тайван, е под de minimis, вносът с произход от тази страна следва условно да бъде изключен от оценката на вредата.
a) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(66)
Между 2003 г. и 2004 г. обемите на вноса на разглеждания продукт спадат с тридесет и девет процентни пункта, след това през 2005 г. нарастват с двадесет и девет процентни пункта, след което слабо спадат, като по време на ПР спадът е 11 % в сравнение с 2003 г.
Внос
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР тонове
24 067
14 710
21 561
21 513
Индекс (2003 г. = 100)
100
61
90
89
(67)
Пазарният дял на вноса от КНР също така първоначално рязко спада, а след това се вдига. През 2005 г. и по време на ПР вносът от КНР съставлява 13 % от целия пазар на Общността.
Пазарен дял на КНР
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазар на Общността
17 %
10 %
13 %
13 %
Индекс (2003 г. = 100)
100
59
78
78
б) Цени
(68)
Между 2003 г. и ПР средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР спада с 2 процентни пункта.
Единични цени
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
1 150
1 115
1 164
1 132
Индекс (2003 г. = 100)
100
97
101
98
в) Подбиване на цените
(69)
За да се определи дали е налице подбиване на цените, са анализирани данните за цените, които се отнасят до ПР. Съответните продажни цени на производството на Общността са нетни цени след приспадане на отстъпки и рабати. Когато е необходимо, тези цени са коригирани до ниво франко завода, т. е. без транспортни разходи в Общността. Вносните цени на КНР също са взети след приспадане на отстъпки и рабати, и където е необходимо, коригирани до ниво цена CIF на границата на Общността със съответна корекция за мита (6,5 %) и разходи след вноса, направени от вносителите в Общността.
(70)
Продажните цени на производството на Общността и вносните цени на КНР са сравнени на еднакво ниво на търговска дейност, а именно - продажби на независими клиенти на пазара на Общността. Тъй като бе счетено, че сравнението по модел трябва да бъде съдържателно и справедливо и затова не бива да се позволява сравнение между стандартния вид и специалния вид, попадащ в определението за продукта, бе сметнато за подходящо да се изключат ограничен брой модели от сравнението. Тези модели представляват 35 % от вноса от КНР, но едва съвсем малко количество от продажбите на производството на Общността на пазара на Общността.
(71)
По време на ПР изчисленият по този начин марж на подбиване на среднопретеглената цена, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е 3,3 % за КНР.
4.4. Състояние на производството на Общността
(72)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху производството на Общността бе направена оценка на всички икономически фактори, влияещи върху състоянието на производството на Общността по време на разглеждания период. С цел поверителност, като се има предвид, че анализът се отнася само до две дружества, повечето показатели са представени в индексирана форма или са дадени диапазони от стойности.
a) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство в тонове
(диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производство (индекс)
100
103
119
126
Производствен капацитет в тонове (диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производствен капацитет
(индекс)
100
107
129
133
Коефициент на използваемост
(индекс)
100
97
92
94
(73)
През разглеждания период производството в Общността се е увеличило с 26 %. Значителното увеличение на производствения капацитет, особено през 2005 г., е провокирано от увеличаващото се търсене на пазара на Общността.
(74)
Между 2003 г. и ПР от производството на Общността е въведен допълнителен производствен капацитет. През същия период коефициентът на използваемост на капацитета е спаднал с 6 %.
б) Обем на продажбите и пазарни дялове в Общността
(75)
Следващата таблица показва резултатите на производството на Общността по отношение на продажбите на независими клиенти в Общността:
Производство на Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем продажби (индекс)
100
110
112
122
Пазарен дял (индекс)
100
104
97
104
(76)
От 2003 г. до ПР обемите на продажбите на производството на Общността на независими клиенти в Общността са се увеличили с 22 %. Това трябва да се разглежда, като се има предвид повишаващото се потребление в Общността.
(77)
През 2004 г. пазарният дял на производството на Общността се увеличава, след това през 2005 г. рязко спада и по време на ПР е с 4 % по-висок, отколкото през 2003 г.
в) Цени в Общността
(78)
Основната суровина за производството на PVA е винилацетатен мономер или VAM. VAM е стока и като такава цените на VAM се определят въз основа на равновесието на пазара между търсенето и предлагането. Освен това пазарната цена на VAM силно се влияе от развитието на цените на нефта и природния газ, тъй като основните суровини за производството на VAM са оцетна киселина (за чието производство е необходим природен газ) и етилен (произвеждан от дестилацията на въглеводороди). Освен това енергията също представлява важен разход при производството на PVA от VAM. Общата тежест на цената на енергията при производството на PVA впоследствие възлиза на 50 %-60 % и затова при нормални обстоятелства може да се очаква, че значителна промяна в цените на нефта и природния газ ще има пряко въздействие върху продажната цена на PVA.
(79)
Бе констатирано, че световните пазарни цени на тези суровини са се увеличили значително между 2003 г. и ПР. През този период цените на VAM са се увеличили с 20 %-30 %, а увеличението на цените на енергията е дори по-голямо. Това драматично развитие на цените на основните суровини обаче не доведе до по-високи цени на производството на Общността: през същия период продажните цени на производството на Общността спаднаха с 5 %, като най-лоша бе 2004 г. (- 7 %). Така вместо да прехвърли на своите клиенти цялото увеличение на разходите, производството на Общността трябваше да намали цените, за да не загуби клиенти.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единични цени в EUR (диапазон)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Единични цени (индекс)
100
93
95
95
г) Складови наличности
(80)
Следните цифри представят обема на складовите наличности в края на всеки период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности
(диапазон)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Складови наличности (индекс)
100
87
96
87
(81)
Като цяло нивото на складовите наличности остава доста стабилно. Между 2003 г. и 2004 г. то намалява с 13 %, впоследствие до края на 2005 г. се увеличава с 9 процентни пункта, а след това отново спада с 9 процентни пункта.
д) Инвестиции и способност за привличане на капитали
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (индекс)
100
369
177
62
(82)
Най-много инвестиции има през 2004 г. и 2005 г., когато производственият капацитет на производството на Общността се увеличава вследствие на повишеното търсене на пазара. В хода на разследването бе констатирано, че през 2003 г. и по време на ПР инвестициите в сгради, инсталации, машини и съоръжения са главно за поддържане на производствения капацитет.
(83)
Разследването показа, че финансовите резултати на производството на Общността се влошават, но не разкри, че способността му за привличане на капитали вече е сериозно засегната през разглеждания период.
е) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(84)
Предвид много високите и изкривяващи необичайни разходи, извършени от основния производител от Общността през разглеждания период, бе сметнато за разумно да се установи рентабилността на базата на нетната печалба преди данъчно облагане. Тези извънредни разходи са свързани с промяната на собствеността на основния производител от Общността през 2001 г. Затова рентабилността на производството на Общността е установена чрез изразяване на оперативната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност на ЕО продажби
(диапазон)
7%-17%
3%-13%
2%-12%
(- 5 %)-(+ 5 %)
Рентабилност на ЕО продажби
(индекс)
100
38
29
8
Възвръщаемост на общите инвестиции
(диапазон)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Възвръщаемост на общите инвестиции
(индекс)
100
17
12
4
Паричен поток (индекс)
100
55
26
-7
(85)
Спадът на продажните цени между 2003 г. и ПР се отразява значително върху рентабилността, постигната от производството на Общността. По време на разглеждания период тази рентабилност спада с повече от 10 процентни пункта. Възвръщаемостта на общите инвестиции е изчислена чрез изразяване на оперативната печалба на сходния продукт като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределена за сходния продукт. Този показател следва подобна на рентабилността тенденция, като намалява съществено през разглеждания период. Подобна негативна тенденция е констатирана и за паричния поток, генериран от производството на Общността, което води до сериозно цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
ж) Заетост, производителност и заплати
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой служители (индекс)
100
100
97
96
Средни разходи за труд на служител
(индекс)
100
105
97
95
Производителност (индекс)
100
103
123
132
(86)
Поради сериозни усилия за намаляване на разходите, броят на персонала, нает от производството на Общността, спада с 4 % след 2004 г. От 2003 г. до ПР производството на Общността успява да повиши производителността на служител с 32 %. През същия период средните разходи за труд на служител се понижават с 5 %. Следователно може да бъде направено заключение, че през разглеждания период производството на Общността е осъществило значителен напредък по отношение на ефикасността на разходите.
з) Степен на дъмпинговия марж
(87)
Като се имат предвид обемът и цената на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за несъществено.
и) Възстановяване от минал дъмпинг
(88)
При отсъствието на каквато и да било информация за съществуването на дъмпинг преди настоящата процедура, този въпрос се приема за ирелевантен.
й) Растеж
(89)
Разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е увеличило своя дял на пазара на Общността с 1 %-2 %.
4.5. Заключение за вредата
(90)
Между 2003 г. и ПР редица показатели за вредата се развиват положително: производството на Общността успява да увеличи обемите на своите продажби и пазарния си дял и прави значителни инвестиции в допълнителен производствен капацитет.
(91)
Финансовите му показатели обаче се развиват драматично: приемливият марж на печалба, постигнат през 2003 г., бързо и постоянно намалява от 2004 г. до края на ПР. Възвръщаемостта на инвестициите и състоянието на паричния поток се развиват видимо негативно. Причината за това е, че бързото покачване на цените на суровините не може да бъде отразено в продажните цени на сходния продукт. Докато при нормална пазарна ситуация предвид увеличението на цените на суровините би се очаквало увеличение на продажната цена на PVA с 10 %-20 %, продажните цени на сходния продукт, произвеждан от производството на Общността спадат с 5 % в ущърб на неговата рентабилност. От друга страна, по време на ПР вносните цени от КНР подбиват тези на производството на Общността на средно претеглена база с 3,3 %.
(92)
В светлината на горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е понесло съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на производството на Общността в степен, която позволява това въздействие да бъде определено като съществено. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят вреда на производството на Общността, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(94)
През разглеждания период вносът от КНР е на значителни нива, т. е. постоянно представлява пазарен дял от 10 % или повече. Същевременно средните цени на всички производители износители от КНР спадат с 2 % и подбиват средните цени на производството на Общността с 3,3 % през ПР. Производството на Общността, за да осигури присъствието си на своя местен пазар и поради много ниските пазарни цени, установени от вноса от КНР, се чувства задължено да намали продажните си цени с 5 % през разглеждания период.
(95)
По тази причина ефектът от това нелоялно поведение на ценообразуване на дъмпинговия внос от КНР е, че цените на производството на Общността са потискани и не могат да покрият значителното увеличение на разходите за суровини. Това се потвърждава от значителното намаление на рентабилността на производството на Общността.
(96)
Въз основа на горните заключения бе констатирано, че вносът на ниски цени от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността, има определяща роля за влошаване на състоянието на производството на Общността, което се отразява в резкия спад на рентабилността и сериозното влошаване на другите финансови показатели.
5.3. Ефект на други фактори
a) Внос с произход от трети страни, различни от КНР
(97)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които се внася PVA са САЩ, Япония и Тайван.
Внос с произход от трети страни (количество)
Внос (тонове)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
11 313
21 207
22 919
22 638
Индекс (2003 г. = 100)
100
187
203
200
Япония
13 682
11 753
12 694
14 151
Индекс (2003 г. = 100)
100
86
93
103
Тайван (диапазон)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Индекс (2003 г. = 100)
100
118
88
83
Внос с произход от трети страни (средна цена)
Средна цена (в EUR)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
1 334
1 282
1 298
1 358
Индекс (2003 г. = 100)
100
96
97
102
Япония
1 916
1 532
1 846
1 934
Индекс (2003 г. = 100)
100
80
96
101
Тайван
1 212
1 207
1 308
1 302
Индекс (2003 г. = 100)
100
100
108
108
Пазарни дялове
Пазарен дял (%)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Япония
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Тайван (индекс)
100
113
77
73
(98)
От 2003 г. вносът от САЩ силно нараства и по време на ПР достига над 22 000 тона, което представлява почти 14 % от целия пазар на Общността (за собствена употреба и за други производители). Разследването показа, че по-голямата част от тези продажби се отнася за продажби между свързани лица и че за целия разглеждан период средните единични цени на тези трансферни продажби са между 15 % и 20 % над средните CIF цени на китайския внос. Освен това бе установено, че количествата са препродавани на независими клиенти при цени 10 %-20 % по-високи от гореспоменатите трансферни вносни цени. Тъй като пазарните цени на PVA с произход от САЩ са следователно от същата величина като продажните цени на PVA, произведен от производството на Общността, те не играят роля в потискането на цените, наблюдавано по време на разглеждания период. Затова се стига до заключението, че този внос няма значим ефект върху състоянието на производството на Общността.
(99)
По време на разглеждания период има и значителен внос от Япония, който възлиза на почти 9 % от пазара на Общността през ПР. След спад през 2004 г. японският внос отново нараства от 2005 г. и по време на ПР е с 3 % по-висок в сравнение с 2003 г. Анализът на продажните цени на този внос обаче показва, че средните вносни цени са по-високи от цените, които може да получи производството на Общността и следователно не са допринесли за негативната ценова тенденция, която води до сериозно влошаване на състоянието на производството на Общността.
(100)
Вносът от Тайван е от единствен производител, който изцяло сътрудничи при разследването. Установи се, че тези цифри са по-надеждни от данните на Евростат, предвид че кодът по КН обхваща и други продукти освен разглеждания продукт. Заради поверителността те са представени в индекси или са дадени диапазони от стойности. След рязко покачване през 2004 г. тайванският внос постепенно намалява и по време на ПР покрива 6 %-7 % от целия пазар на Общността (около половината от пазарния дял на вноса от КНР). По време на същия период средните цени на този внос се покачват с 8 %, което е обратно на ценовата тенденция, наблюдавана по отношение на вноса от КНР. Следователно ценовата разлика между PVA, внасян от КНР, и PVA, внасян от Тайван, се увеличава на 12 %-18 % по време на ПР. Предвид тези констатации бе направено временното заключение, че този внос няма значимо въздействие върху състоянието на производството на Общността.
(101)
Освен вноса от САЩ, Япония и Тайван няма значителен внос от други страни. Въз основа на констатациите по отношение на този внос, както е посочено в съображения от 97 до 100 по-горе, може да се направи временното заключение, че вносът от други страни, с изключение на КНР, не допринася за съществените вреди, понесени от производството на Общността.
б) Евентуални продажби в Общността на други производители от Общността
(102)
Както е посочено в съображения 54-55 по-горе, освен двамата производители, които съставляват производството на Общността, в Общността са известни още четири дружества, които произвеждат разглеждания продукт. Три от тях, две от които сътрудничиха при разследването като потребител, потребяват целия произведен от тях PVA в производството на вторични продукти в собствените си дружества. Четвъртото произвежда само много ограничени количества. Предвид горното, смята се, че другите производители от Общността не играят никаква роля за потискането на цените на пазара и последващата вреда, претърпяна от производството на Общността.
в) Самопричинена вреда поради неефикасност на разходите
(103)
Няколко заинтересовани страни претендират, че вредата, претърпяна от производството на Общността, е свързана с факта, че производството на Общността не е успяло да запази конкурентоспособността си по отношение на разходите и че е взело неразумни решения за инвестиции. В това отношение, както е описано в съображение 86, разследването показа, че по време на разглеждания период производството на Общността значително е повишило своята производителност поради увеличаване на производствения капацитет и намаляването на работната сила. Освен това бе установено, че инвестициите за увеличаване на производствения капацитет (вж. съображение 73 по-горе) не оказват съществено влияние върху силно негативната тенденция, наблюдавана в развитието на финансовата позиция на производството на Общността.
(104)
Следователно единственият фактор, който оказва значително негативно влияние върху разходите за производство на сходния продукт по време на разглеждания период, е рязкото повишаване на цените на основните суровини, използвани за производството на сходния продукт, както е обяснено в съображения 78-79. Разследването показа, че развитието на покупните цени на производството на Общността за VAM и енергия е пропорционално на развитието на цените на тези суровини на световния пазар и следователно те не могат да бъдат отдадени на начина, по който производството на Общността ги е закупило. Следователно аргументът се отхвърля.
г) Интервал от време за корекция на цените
(105)
Значителен потребител на PVA твърди, че за този конкретен сектор е нормално увеличението на покупната цена на VAM да не води веднага до увеличаване на продажната цена на PVA. Това се обяснява с факта, че дългосрочните договори са стандартни в сектора и следователно един значителен интервал от време е нормално явление. В това отношение, въпреки че се отчита, че определени продажби на производството на Общността се извършват чрез дългосрочни договори, не е често срещано явление тези договори да включват фиксирана цена за срок, по-дълъг от една година. Следователно в рамките на тези договори цените се предоговарят след определен период от време или ако цените на суровините се променят значително. Затова този аргумент се отхвърля.
5.4. Заключение за причинната връзка
(106)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР по време на разглеждания период е предизвикал съществено потискане на цените на пазара на Общността по време на този период. През ПР вносните цени от КНР значително са подбили цените на производството на Общността.
(107)
Това потискане на цените води до значително намаляване на продажните цени на производството на Общността, което от своя страна съвпада със силен спад на рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите му и неговия паричен поток от основна дейност.
(108)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на производството на Общността, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(109)
Въз основа на горния анализ, в който съответно от вредния ефект на дъмпинговия внос бяха разграничени и отделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(110)
Комисията проучи дали, въпреки заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствената връзка, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията разгледа евентуалното въздействие на мерките за всички заинтересовани страни.
6.1. Интерес на производството на Общността
(111)
Както е посочено в съображение 56, производството на Общността се състои от две дружества с производствени мощности в Германия и Испания, които дават работа на между 200 и 300 души, пряко ангажирани в производството, продажбите и администрацията на сходния продукт. Ако бъдат въведени мерки, очаква се, че потискането на цените на пазара на Общността ще приключи и продажните цени на производството на Общността ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на производството на Общността ще се подобри.
(112)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, вероятно негативната тенденция в развитието на финансовите показатели на производството на Общността, и по-специално неговата рентабилност, ще продължи. Производството на Общността тогава ще загуби значителен пазарен дял, тъй като вече няма да е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. В най-лошия случай производството на Общността ще бъде принудено да излезе от свободния пазар и да продължи производството на PVA единствено за собствена употреба. И в двата случая вероятно резултатът ще бъде намаляване на производството и инвестициите, затваряне на някои производствени мощности и намаляване на работните места в Общността.
(113)
В заключение, въвеждането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от ефекта на констатирания вреден дъмпинг.
6.2. Интерес на несвързаните вносители
(114)
Както е описано в съображение 8, пет включени в извадката вносители, покриващи около 80 % от вноса на Общността на разглеждания продукт през ПР, изпратиха отговори на въпросника. Информацията, представена от единия от включените в извадката вносители, трябваше да бъде игнорирана на този етап, тъй като той два пъти анулира уговорена проверка на място. Три от отговорите на въпросника бяха проверени на място.
(115)
Цялата тежест, която PVA представлява в общия оборот от дейността на тези вносители е много малка. Средно 3 %-4 % от дейността на тези вносители могат да бъдат свързани с вноса на PVA от КНР. Вносителите имат много по-широко поле на дейност, което може да включва и търговия и дистрибуция. Някои вносители купуват продукта, обект на разследването, не само от КНР, но и от други източници в Общността и извън нея, включително от производството на Общността. Средният марж на печалба, постигнат от включените в извадката вносители при търговията им с PVA, е около 5 %.
(116)
Вносителите от Общността не подкрепят въвеждането на мерки. Сътрудничещите вносители твърдят, че въвеждането на мерки сериозно ще навреди на тяхната дейност, тъй като няма да могат да прехвърлят увеличението на цените на потребителите. В това отношение, както бе обяснено в съображение 111 по-горе, въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР най-вероятно ще доведе до слабо увеличение на пазарните цени. Затова може да се очаква, че вносителите, които купуват разглеждания продукт от КНР, ще могат да прехвърлят разходите по митото на крайните клиенти. Установеното след корекция на цените CIF на границата на Общността с разходите след вноса значително подбиване на цената също подсказва, че има възможност за увеличение. Във всеки случай, предвид ограничената тежест на продажбите на този продукт в дейността на вносителите и маржът на печалба, постигнат понастоящем като цяло и по отношение само на техните продажби на PVA, очаква се, че митото, което временно ще бъде установено, няма да засегне в значителна степен финансовото положение на тези икономически субекти.
(117)
Въпреки че вносителите/дистрибуторите не подкрепят мерките, на база на наличната информация може да бъде направено заключение, че интересът на производството на Общността от неутрализирането на ефекта от нелоялните и вредни търговски практики на КНР надделява над предимството, което може да получат те от невъвеждането на антидъмпингови мерки.
6.3. Интерес на потребителите
(118)
Седем потребители попълниха въпросника за потребители. Отговорите на две от тези дружества не бяха пълни и затова те не могат да бъдат включени в анализа. Останалите пет дружества използват PVA за различни приложения: за производството на лепила, на промишлени праховидни пълнители, на PVB, за скробване и апретура на текстил и производство на смоли.
(119)
В допълнение към информацията за покупките, представена в техните отговори на въпросника, покупките на петимата сътрудничещи потребители по време на ПР представляват 19 % от общото потребление на PVA от Общността, а вносът им от Китай представлява около 22 % от общия внос от КНР. Важно е да се отбележи, че като цяло вносът от КНР представлява малка част от техните покупки, т. е. 15 %. Тази картина обаче е много пъстра: един от сътрудничещите потребители въобще не е внасял от КНР през ПР, докато за друг сътрудничещ потребител КНР е била изключителният му източник на PVA.
(120)
Сътрудничещите потребители изложиха редица аргументи срещу въвеждането на митата.
(121)
Две дружества използват PVA за производството на лепила. Бе установено, че за производството на тези лепила PVA е основен разход, който в зависимост от състава на сместа може да достигне до 80 % от производствените разходи. Дружествата твърдят, че предвид значителната тежест на PVA в производствените разходи и маржовете на печалба, постигнати при продажбите на лепилата, антидъмпинговото мито може да ги доведе до фалит или да ги принуди да преместят производството извън Общността. Тези дружества изразиха много сериозни съмнения за това дали техните клиенти ще пожелаят да платят евентуално повишение на цените, причинено от митата. Във връзка с това, въпреки че се отчита, че маржовете на печалба, постигнати в този конкретен сектор са скромни, трябва също така да се отбележи, че предлаганите мерки засягат пряко покупните цени на PVA само с произход от Китай, който е един източник за снабдяване, а тези цени значително подбиват цените на производството на Общността по време на периода на разследване. Следователно въздействието на митото върху производствените разходи за лепилата на тези дружества не е незначително, но също така, предвид предлаганото ниво на митото, не изглежда да съществуват причини техните клиенти да не пожелаят да поемат поне известна част от това увеличение на разходите.
(122)
Две други дружества използват PVA за производството на PVB. При производството на PVB PVA също е основен разход. Едно от тези дружества, което впоследствие ще използва PVB за производството на PVB-филм, изказа предположение, че евентуалните мерки могат да провокират дружеството да премести своето производство на PVB извън Общността. Това дружество също така твърди, че предвид времето, което отнема окачествяването на PVA за това приложение, за тях е сложно и трудно да сменят доставчика. Другият производител на PVB, сътрудничещ като потребител, който използва PVA не само за производството на PVB, а преди всичко за производството на промишлени праховидни пълнители, също изтъкна трудния и дълъг процес за смяна на доставчика и освен това изрази безпокойство относно увеличените разходи, до които могат да доведат мерките.
(123)
Признава се, че увеличение на покупната цена на PVA ще доведе до по-високи производствени разходи за PVB. Същевременно обаче, тъй като вносът от КНР възлиза на 13 % от пазара на Общността, 87 % от PVA, потребявани в Общността, няма да бъдат пряко засегнати от тези мерки. При това предлаганият размер на митото е умерен. Предвид горното и отчитайки добрите пазарни условия за PVB, смята се, че ефектът от подобно мито е поносим.
(124)
Що се отнася до процедурата за окачествяване, отчита се, че при определени приложения характеристиките на PVA наистина могат да са много взискателни и направени по поръчка, което води до продължителен процес на окачествяване, включващ интензивно тестване. Следва да припомним обаче, че антидъмпинговите мерки нямат за цел да лишават определени доставчици от достъп до пазара на Общността. Всяка предлагана мярка има за цел само възстановяването на лоялната търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара. Следователно и дори още повече предвид нивото на предлаганото мито, не съществува причина определени потребители да бъдат задължени да сменят доставчика след въвеждането на мерките.
(125)
Един сътрудничещ потребител, производител на полиестер/памук и памучни тъкани, който използва PVA за скробване и апретура на сурови тъкани, посочи, че мерките могат да принудят дружеството да премести предачните и тъкачните си дейности извън Общността. В тази връзка бе установено, че делът на PVA в разходите за производство на продуктите на това дружество е доста ограничен, т.е. между 0,2 % и 0,8 %. Предвид предлаганото мито, бе сметнато, че въздействието на подобно мито е незначително.
(126)
И накрая жалбоподателят KEG твърди, че невъвеждането на мерки е срещу интересите на потребителите, тъй като лошите финансови резултати от дейността му с PVA могат да провокират KEG да излезе от пазара на продажбите и да се насочи към пазарите надолу по веригата на производството. Той твърди, че ако това се случи, потребителите ще страдат от недостиг на доставки, тъй като KEG е голям и надежден доставчик. Въпреки че този аргумент не бе изрично подкрепен от разглежданите потребители, бе наистина потвърдено, че трима от петимата разглеждани потребители купуват значителни количества PVA от KEG и че това дружество може да бъде смятано за най-важния доставчик на пазара на Общността. Следователно не може да бъде изключено, че ако по някаква причина KEG излезе от пазара, потребителите ще бъдат изправени пред сериозни проблеми със снабдяването.
6.4. Заключение за интереса на Общността
(127)
Може да се очаква, че ефектът от въвеждането на мерки ще даде възможност на производството на Общността да подобри своята рентабилност. Предвид неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността съществува реален риск, че при отсъствие на мерки производството на Общността може да закрие производствени мощности и да съкрати работна сила. В общи линии потребителите от Общността също ще имат полза от въвеждането на мерки, тъй като снабдяването с достатъчни обеми PVA няма да бъде застрашено, докато общото увеличение на покупната цена на PVA ще бъде умерено. Като се има предвид посоченото по-горе, се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват в този случай да не се въвеждат антидъмпингови мерки.
7. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(128)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от КНР на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
(129)
Що се отнася до вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван, не бе установен дъмпинг, както е посочено в съображение 30 по-горе. Следователно не следва да бъдат въвеждани временни мерки. Предвид времето на това установяване, бе сметнато за подходящо да се даде срок от един месец на заинтересованите страни да дадат становище по тази временна констатация, с оглед възможното прекратяване след изтичането на този срок на процедурата по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(130)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР трябва да се въведат в достатъчна степен, за да се отстранят вредите, причинени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта е мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т. е. при липсата на дъмпингов внос.
(131)
Смята се, че през 2003 г. има нормална конкуренция на пазара на Общността, когато в отсъствието на вредоносен дъмпинг производството на Общността е реализирало нормална печалба в диапазона, описан в съображение 84 по-горе. Следователно въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба, съответстващ на това ниво, може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(132)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение, при същото ниво на търговия, на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е определена чрез коригиране на продажната цена на всеки производител от производството на Общността до точката на нормалния приход и чрез добавяне на горепосочения марж на печалбата. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, е изразена като процент от общата вносна CIF стойност. Като се вземе предвид, че на никого от сътрудничещите китайски производители не е предоставено ТУПИ или ИТ и предвид високата степен на сътрудничество, временната степен на отстраняване на вредите за цялата страна е изчислена като среднопретеглена на маржовете на вредите на всичките трима сътрудничещи китайски производители износители.
(133)
Така установеният марж на вредите за КНР е значително по-висок от констатирания дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(134)
Като се има предвид посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и марж на вредите, в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(135)
Въз основа на горното предлаганият размер на митото върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР е 10,0 %.
7.3. Заключителна разпоредба
(136)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на определени поливинил алкохоли под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, които попадат под код по КН ex 3905 30 00 (код по ТАРИК 3905300020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 10 %.
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, прилагат се съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2007 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 1069/2007 DA COMISSÃO
de 17 de Setembro de 2007
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de poli(álcool vinílico) originário da República Popular da China
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 19 de Dezembro de 2006, em conformidade com o artigo 5.o do regulamento de base, a Comissão anunciou, por aviso («aviso de início») publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), o início de um processo anti-dumping relativo às importações na Comunidade de poli(álcool vinílico) originário da República Popular da China («RPC») e de Taiwan («países em causa»).
(2)
O processo foi iniciado em consequência de uma denúncia apresentada em 6 de Novembro de 2006 por Kuraray Specialties Europe GmbH («autor da denúncia»), desde Janeiro de 2007 designada Kuraray Europe GmbH, que representa uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção comunitária total de poli(álcool vinílico). A denúncia continha elementos de prova prima facie do dumping de poli(álcool vinílico) originário dos países em causa e de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
1.2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores comunitários conhecidos, os produtores-exportadores dos países em causa, os importadores/comerciantes e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como os representantes dos países exportadores em causa. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram que existiam motivos especiais para serem ouvidas.
(4)
Para que os produtores-exportadores da RPC pudessem solicitar o tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado («TEM») ou um tratamento individual («TI»), caso o desejassem, a Comissão enviou formulários para a apresentação de pedidos nesse sentido aos produtores-exportadores conhecidos como interessados, bem como às autoridades chinesas. Um produtor-exportador na RPC solicitou o TEM, em conformidade com a alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, ou um TI, caso o inquérito viesse a concluir que não reunia as condições necessárias para a concessão do primeiro tipo de tratamento.
(5)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores chineses e de importadores na Comunidade, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base.
(6)
Em relação aos produtores-exportadores na RPC, todavia, atendendo ao facto de que apenas três produtores-exportadores colaboraram no inquérito, decidiu-se posteriormente que não seria necessário recorrer à amostragem.
(7)
Quanto aos importadores de poli(álcool vinílico), a Comissão solicitou a todos os importadores conhecidos que facultassem informações sobre as importações e as vendas do produto em causa. Com base na informação recebida de 14 importadores que colaboraram, a Comissão seleccionou uma amostra de cinco importadores, dois dos quais estabelecidos na Alemanha, o terceiro em Itália, o quarto nos Países Baixos e o quinto nos Estados Unidos da América. Os referidos importadores asseguraram o volume mais representativo de vendas realizadas pelos importadores colaborantes na Comunidade (cerca de 80 %) que poderia ser razoavelmente objecto de inquérito dentro do período de tempo disponível.
(8)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Responderam ao questionário dois produtores comunitários, três produtores-exportadores da RPC, um produtor-exportador de Taiwan, os cinco importadores incluídos na amostra e sete utilizadores na Comunidade.
(9)
As respostas dadas por dois utilizadores estavam incompletas, pelo que não foram tidas em consideração. Além disso, vários utilizadores apresentaram as suas observações, sem responder ao questionário.
(10)
Um dos importadores incluídos na amostra cancelou duas vezes, numa fase bastante adiantada, uma visita de verificação acordada. Logo, os dados apresentados por essa empresa não puderam ser verificados e não foram tidos em consideração, provisoriamente.
(11)
A Comissão procurou obter, e verificou, todas as informações que considerou necessárias para efeitos de TEM/TI no caso da RPC e da determinação provisória do dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da Comunidade em relação a ambos os países em causa. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores comunitários:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Alemanha,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Espanha;
b)
Produtor-exportador em Taiwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei;
c)
Produtor-exportador na República Popular da China:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong;
d)
Importadores independentes na Comunidade:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Países Baixos,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburgo, Alemanha,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburgo, Alemanha;
e)
Utilizadores na Comunidade:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Países Baixos,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Alemanha.
(12)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da RPC que não solicitaram o TEM ou que dele poderiam não beneficiar, foi efectuada uma verificação para determinar o valor normal com base nos dados do país análogo previsto no aviso de início, o Japão, nas instalações do seguinte produtor:
-
Kuraray Japan, Tóquio.
1.3. Período de inquérito
(13)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2005 e 30 de Setembro de 2006 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2003 e o final do período do inquérito («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(14)
O produto em causa são certos poli(álcoois vinílicos) sob a forma de resinas homopoliméricas, com uma viscosidade (medida numa solução a 4 %) de 3 mPas ou superior mas não excedendo 61 mPas e um grau de hidrólise de 84,0 mol % ou superior mas não excedendo 99,9 mol %, originários da República Popular da China e de Taiwan («produto em causa»), normalmente declarados no código NC ex 3905 30 00.
(15)
O poli(álcool vinílico) é produzido por hidrólise de acetato de polivinilo, que é fabricado pela polimerização de acetato de vinilo monómero (este último produzido, sobretudo, a partir de etileno e ácido acético). As aplicações do poli(álcool vinílico) são muito variadas. Na Comunidade, é utilizado principalmente na produção de poli(vinilbutiral) («PVB») (25 %-29 % do consumo), como auxiliar de polimerização (21 %-25 %), no revestimento de papel (17 %-21 %), em produtos adesivos (13 %-17 %) e na gomagem de têxteis (8 %-12 %).
(16)
Um utilizador comunitário alegou que determinado produto que adquiriu junto da RPC não devia ser abrangido pela definição de produto em causa já que: i) não é um modelo normal de poli(álcool vinílico), tendo características químicas e físicas diferentes e muito específicas; e ii) tem utilizações ou aplicações diferentes do poli(álcool vinílico) de base.
(17)
Quanto ao primeiro argumento, verificou-se que este modelo se insere na descrição do produto que consta do considerando 14 e partilha as características físicas e técnicas de base com os outros modelos abrangidos pela definição do produto. Quanto ao segundo argumento, este modelo concreto de poli(álcool vinílico) foi utilizado para a produção de poli(vinilbutiral), que é não apenas a aplicação mais importante, como se indica no considerando 15, mas também o mercado em mais rápido crescimento para o poli(álcool vinílico) na Comunidade. Seria irrealista caracterizar um tal mercado como atípico. Apurou-se ainda que os preços médio pagos pelo poli(álcool vinílico) para as diferentes aplicações se situam ao mesmo nível. Atendendo ao que precede, considerou-se que não havia motivos para excluir este modelo da definição do produto, pelo que a alegação foi rejeitada.
2.2. Produto similar
(18)
O inquérito demonstrou que o poli(álcool vinílico) produzido e vendido na Comunidade pela indústria comunitária, o produzido e vendido nos mercados internos de Taiwan e da RPC, o produzido na RPC e em Taiwan e exportado para a Comunidade, bem como o produzido e vendido no Japão, têm essencialmente as mesmas características físicas e químicas e as mesmas utilizações de base. São, por conseguinte, considerados produtos similares, na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valor normal
(19)
A fim de determinar o valor normal, a Comissão começou por apurar se as vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes pelo único produtor-exportador de Taiwan eram representativas, ou seja, se o volume total de tais vendas representava, pelo menos, 5 % do volume total das suas vendas de exportação para a Comunidade, nos termos do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base.
(20)
A Comissão procurou determinar, relativamente a cada tipo do produto vendido pelo produtor-exportador no respectivo mercado interno e que se verificou ser directamente comparável com o tipo do produto vendido para exportação para a Comunidade, se as vendas realizadas no mercado interno eram suficientemente representativas. As vendas no mercado interno de um tipo específico do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas desse tipo do produto no mercado interno a clientes independentes durante o PI representou pelo menos 5 % do volume total de vendas do tipo do produto comparável exportado para a Comunidade.
(21)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de cada tipo do produto, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base. Para o efeito, determinou a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes, no PI, para cada tipo do produto exportado.
(22)
Relativamente aos tipos do produto em que mais de 80 % das vendas, em volume, foram efectuadas no mercado interno a preços não inferiores ao custo unitário e em que o preço de venda médio ponderado foi igual ou superior ao custo de produção médio ponderado, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como a média ponderada de todos os preços das vendas do tipo do produto em questão no mercado interno.
(23)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total das vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo, desde que essas vendas tenham representado 10 % ou mais do volume total das vendas desse tipo.
(24)
Sempre que o volume de vendas rentáveis de qualquer tipo do produto representou menos de 10 % do seu volume total de vendas, considerou-se que esse tipo específico havia sido vendido em quantidades insuficientes para que o preço no mercado interno fornecesse uma base adequada para determinar o valor normal.
(25)
Nos casos em que os preços de um tipo específico do produto vendido pelo produtor-exportador no mercado interno não puderam ser utilizados para estabelecer o valor normal, este teve que ser calculado em conformidade com o disposto no n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(26)
Para o cálculo do valor normal, em conformidade com o disposto no n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, os montantes correspondentes aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais, bem como aos lucros, basearam-se, nos termos do disposto no n.o 6 do artigo 2.o do regulamento de base, em dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar no decurso de operações comerciais normais, pelo produtor-exportador sujeito a inquérito.
3.1.2. Preço de exportação
(27)
O único produtor-exportador vendeu o produto em causa directamente a clientes independentes na Comunidade. Os preços de exportação foram, pois, determinados com base nos preços que estes clientes independentes efectivamente pagaram ou iriam pagar pelo produto em causa, em conformidade com o disposto no n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
3.1.3. Comparação
(28)
Os valores normais e os preços de exportação do único produtor-exportador foram comparados no estádio à saída da fábrica. Para assegurar uma comparação equitativa do valor normal com o preço de exportação, em conformidade com o disposto no n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças a nível de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, embalagem, crédito, custos pós-venda (cauções/garantias), bem como outros factores (encargos bancários), sempre que tal foi considerado oportuno e justificado.
3.1.4. Margem de dumping
(29)
A comparação dos valores normais com os preços de exportação permitiu apurar uma margem de dumping de - 2,30 % para o único produtor-exportador de Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, durante o PI.
(30)
Considerando que a única empresa que colaborou no inquérito é o único produtor-exportador do produto em causa, em Taiwan, representando 100 % das exportações taiwanesas para a CE, no PI, concluiu-se pela inexistência de práticas de dumping por parte de Taiwan.
3.2. República Popular da China (RPC)
3.2.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(31)
Nos termos da alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping sobre as importações originárias da República Popular da China, o valor normal deve ser determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo para todos os produtores que se verifique satisfazerem os critérios enunciados na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, sempre que estes demonstrem a existência de condições de economia de mercado em relação ao fabrico e à venda do produto similar. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
-
as decisões das empresas são adoptadas em resposta a sinais do mercado sem interferência significativa do Estado e os custos reflectem valores de mercado,
-
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos,
-
não há distorções importantes herdadas do anterior sistema de economia centralizada,
-
a legislação aplicável em matéria de falência e de propriedade garante certeza e estabilidade jurídicas,
-
as operações cambiais são realizadas a taxas de mercado.
(32)
Um produtor-exportador chinês e respectiva empresa comercial coligada solicitaram o TEM em conformidade com a alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, tendo enviado os formulários relativos ao pedido nesse sentido dentro do prazo estabelecido. O produtor fabrica o produto em causa enquanto a empresa comercial coligada se ocupa das vendas de exportação do referido produto. Com efeito, é prática corrente da Comissão apurar se um grupo de empresas coligadas satisfaz, em conjunto, as condições para beneficiar do TEM.
(33)
A Comissão procurou obter todas as informações consideradas necessárias e procedeu à verificação, nas instalações das empresas em causa, de todas as informações referentes ao produtor-exportador e à empresa comercial com ele coligada facultadas no pedido de TEM.
(34)
O inquérito permitiu apurar que ao produtor-exportador chinês não poderia ser concedido o TEM, pois não cumpria o primeiro critério enunciado na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
(35)
Verificou-se que o produtor-exportador bem como a empresa comercial com ele coligada eram controlados por empresas estatais representadas por uma maioria decisiva dos membros do conselho de administração, num rácio desproporcionado com a respectiva participação. Além disso, a maioria das acções era, em última instância, propriedade do Estado, durante o PI. Como as empresas em causa não conseguiram apresentar elementos de prova que pudessem ser considerados suficientes para dissipar as dúvidas quanto à importante interferência estatal nas decisões de gestão, determinou-se que este grupo de empresas se encontrava sob um significativo nível de controlo e interferência estatais. Às partes interessadas foi dada a oportunidade de apresentarem observações sobre as conclusões acima expostas. A Comissão não recebeu observações susceptíveis de alterar as conclusões.
(36)
Com base no que precede, conclui-se que o produtor-exportador chinês e a empresa comercial com ele coligada não demonstraram o cumprimento de todos critérios enunciados na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, pelo que não podem beneficiar do TEM.
3.2.2. Tratamento individual («TI»)
(37)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável a nível do país, para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base.
(38)
No que se refere à RPC, o único produtor-exportador e a empresa comercial com ele coligada, que solicitaram o TEM, solicitaram igualmente um tratamento individual, caso o primeiro não lhes fosse concedido.
(39)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se que as referidas empresas não conseguiram demonstrar que preenchiam cumulativamente todos os requisitos para beneficiar do tratamento individual tal como previsto no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base. Nomeadamente, e pelos motivos expendidos no considerando 35, determinou-se que tanto o produtor-exportador como a empresa comercial com ele coligada não cumpriam o critério referido na alínea c) do n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base, segundo o qual a maioria do capital deve pertencer a particulares e os funcionários do Estado que desempenham funções no conselho de administração da empresa ou ocupem uma posição-chave a nível da gestão devem ser minoritários a menos que a empresa comprove que é suficientemente independente da intervenção do Estado.
3.2.3. País análogo
(40)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, no que diz respeito aos produtores-exportadores que não beneficiem do TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país análogo.
(41)
No aviso de início, a Comissão manifestara a intenção de utilizar o Japão como país análogo adequado para a determinação do valor normal no caso da RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha. Algumas das partes interessadas levantaram objecções em relação a esta proposta e indicaram a Índia ou Taiwan como país análogo.
(42)
Na Índia não existia produção significativa do produto similar. Sendo Taiwan um dos países sujeitos ao inquérito, os seus dados poderiam ser distorcidos pelas práticas de dumping. Por conseguinte, as partes foram informadas de que o Japão tinha sido seleccionado como país análogo, pois não estava sujeito ao inquérito, tinha uma produção representativa do produto similar e as condições de concorrência afiguravam-se adequadas.
(43)
A Comissão procurou obter a colaboração de quatro produtores conhecidos, no Japão, tendo-lhes enviado o questionário pertinente. Dois dos quatro produtores japoneses responderam ao questionário. Todavia, um deles não apresentou os dados completos nem aceitou uma visita de verificação. Os dados apresentados pelo único produtor japonês que colaborou na íntegra foram verificados no local.
(44)
Após a visita de verificação ao produtor-exportador taiwanês, concluiu-se que Taiwan não praticara dumping durante o PI. A questão de escolha do país análogo voltou, por conseguinte, a ser objecto de reflexão.
(45)
Neste contexto, apurou-se que o volume de produção em Taiwan constitui mais de 100 % do volume das exportações chinesas do produto em causa para a Comunidade. Acrescente-se que o mercado taiwanês se pode caracterizar como aberto, dado que o nível do direito de importação é baixo (taxa do direito NMF de 5 %). O inquérito demonstrou igualmente que as vendas no mercado interno do produto similar, em Taiwan, eram apreciáveis e que as importações no mercado taiwanês eram suficientes. O mercado de Taiwan foi, pois, considerado competitivo e suficientemente representativo para a determinação do valor normal no caso da República Popular da China.
(46)
Além disso, as importações de poli(álcool vinílico) em Taiwan representavam cerca de 15 % do consumo interno, quando no Japão eram apenas de cerca de 3 %, indicando que o mercado japonês era menos adequado do que o taiwanês em termos de concorrência por parte das importações. Tendo em conta o que precede, decidiu-se provisoriamente que Taiwan seria considerado o país análogo, já que constitui o país análogo mais adequado na acepção da alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
3.2.4. Valor normal
(47)
Na sequência da escolha de Taiwan como país análogo, como se refere no considerando 46 e nos termos da alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal determinado para Taiwan, tal como se expende nos considerandos 19 a 26, foi utilizado para o cálculo do dumping no caso da RPC.
3.2.5. Preço de exportação
(48)
Como os três produtores-exportadores chineses colaborantes representavam, no conjunto, a quase totalidade das exportações do produto em causa para a Comunidade, no PI, foram utilizados os seus próprios dados relativos às exportações para determinar o preço de exportação. Não obstante, a fiabilidade da informação facultada foi controlada mediante a comparação com os dados do Eurostat relativos às importações, que indicou uma razoável concordância.
(49)
Os três produtores-exportadores chineses colaborantes realizaram vendas de exportação para a Comunidade quer directamente a clientes independentes na Comunidade quer através das empresas comerciais com eles coligadas, estabelecidas no país de exportação.
(50)
Em relação a todas as vendas de exportação, os preços de exportação foram, pois, determinados com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar, em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
3.2.6. Comparação
(51)
Os valores normais do único produtor no país análogo, Taiwan, e os preços de exportação dos três produtores-exportadores chineses colaborantes foram comparados no estádio à saída da fábrica. Para assegurar uma comparação equitativa do valor normal com o preço de exportação, em conformidade com o disposto no n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças a nível de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, embalagem, crédito e comissões, sempre que tal foi considerado oportuno e justificado.
3.2.7. Margem de dumping
(52)
Posto que não foi concedido TEM nem TI a nenhum dos produtores-exportadores chineses colaborantes, foi calculada uma margem de dumping a nível do país para toda a RPC, utilizando a média ponderada dos preços de exportação à saída da fábrica dos três produtores-exportadores que colaboraram no inquérito.
(53)
A comparação do preço de exportação médio ponderado da RPC com o valor normal médio ponderado do país análogo teve como resultado uma margem de dumping de 10,06 %.
4. PREJUÍZO
4.1. Produção comunitária e indústria comunitária
(54)
Na Comunidade, o produto similar é fabricado para venda por três empresas: Kuraray Europe GmbH («KEG»), na Alemanha, Celanese Ibérica Chemicals («Celanese»), em Espanha e um terceiro produtor que fabrica volumes muito limitados, mas que não colaborou no inquérito. A KEG e a Celanese, por seu lado, colaboraram plenamente.
(55)
Além da produção acima referida, três produtores comunitários fabricam o produto similar apenas para utilização cativa. Duas dessas empresas colaboraram no inquérito na qualidade de utilizadores, já que também adquiriram apreciáveis quantidades do produto em causa para a produção dos seus produtos a jusante.
(56)
Como os dois produtores colaborantes referidos no considerando 54 representavam 80 % da produção comunitária total (utilização cativa e não cativa), no PI, considera-se que representam uma parte importante da produção comunitária total do produto similar. São, assim, considerados como constituindo a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria comunitária».
(57)
Visto que a indústria comunitária é constituída por apenas dois produtores, os dados que lhe dizem respeito tiveram de ser indexados a fim de preservar o seu carácter confidencial, em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base.
(58)
A fim de apurar se a indústria comunitária sofreu ou não prejuízo e de determinar o consumo e os vários indicadores económicos respeitantes à situação da indústria comunitária, averiguou-se se a subsequente utilização da produção da indústria comunitária do produto similar deveria ser tida em conta na análise e, em caso afirmativo, em que medida.
(59)
O poli(álcool vinílico) é utilizado como produto intermediário de uma variedade de outros produtos. Na Comunidade, é frequentemente aplicado na produção de poli(vinilbutiral) («PVB»), utilizado como adesivo, auxiliar de polimerização, no revestimento de papel e na gomagem de têxteis. Apurou-se no inquérito que um dos produtores comunitários, que vendia a maior parte do poli(álcool vinílico) por ele produzido no mercado aberto, utilizava também importantes volumes da sua própria produção para transformação a jusante na mesma empresa. Esta situação é referida como utilização cativa. Como se explica no considerando 55, três outras empresas na Comunidade produziram poli(álcool vinílico) para utilização cativa apenas e, além desta produção para utilização cativa, pelo menos duas delas compraram no mercado, enquanto utilizadores, volumes significativos de poli(álcool vinílico), para a transformação a jusante.
(60)
Constatou-se que as quantidades destinadas a utilização cativa pelas empresas em causa na Comunidade podiam, em princípio, ser substituídas por poli(álcool vinílico) de compra, por exemplo, se circunstâncias de mercado e/ou considerações financeiras ocasionassem uma tal alteração. Foram, por conseguinte, incluídas na análise do mercado da Comunidade.
4.2. Consumo comunitário
(61)
Determinou-se o consumo comunitário com base nos volumes de vendas no mercado livre da produção própria da indústria comunitária destinada ao mercado comunitário, na utilização cativa da indústria comunitária, nas quantidades de produção de outros produtores comunitários (menos significativos), obtidas através da base de dados mais utilizada neste sector específico, na utilização cativa dos dois utilizadores referidos no considerando 55, nos volumes de importação verificados do único produtor taiwanês e nos dados relativos aos volumes de importação comunitários, abrangendo todos os outros países, facultados pelo Eurostat.
(62)
Quanto aos dados relativos aos volumes de importação comunitários facultados pelo Eurostat, como se indica no considerando 14, o produto em causa é actualmente declarado no código NC ex 3905 30 00. Os dados do Eurostat referentes a este código NC ex incluem também determinados produtos de nichos de mercado não abrangidos pela definição do produto. Como não foi possível retirar desta categoria mais vasta de produtos os dados referentes apenas ao produto em causa, os dados foram ajustados, com base na informação sobre as importações desses produtos de nichos de mercado facultada na denúncia.
(63)
Acrescente-se ainda em relação aos dados do Eurostat que algumas importações do produto em causa foram declaradas com a menção «origem confidencial», pelo que não foram disponibilizados pormenores sobre a sua origem nas bases de dados públicas. Os dados sobre os países de origem das importações declarados enquanto tal foram obtidos junto das autoridades aduaneiras pertinentes, tendo sido incluídos em todos os quadros e análises pertinentes.
(64)
Com base no exposto, concluiu-se que o consumo de poli(álcool vinílico) aumentou de forma apreciável no período considerado, mais concretamente entre 2004 e 2005. Ao longo do período considerado, o consumo aumentou 14 %, sobretudo devido à procura, em rápido crescimento, de poli(álcool vinílico) como matéria-prima para a produção de poli(vinilbutiral) (PVB), utilizado na produção de películas ou lâminas de PVB. As películas de PVB são utilizadas como intercalar na produção de vidros de segurança formados por folhas contracoladas, nos sectores da indústria automóvel e da construção, mercados em forte crescimento na Comunidade.
2003
2004
2005
PI
Consumo em toneladas
142 894
148 807
163 851
163 096
Índice (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Importações provenientes dos países em causa
(65)
Como a margem de dumping apurada para Taiwan se situa abaixo do limiar de minimis, as importações provenientes deste país devem, provisoriamente, ser excluídas da avaliação do prejuízo.
a) Volume e parte de mercado das importações em causa
(66)
Os volumes de importação do produto em causa diminuíram trinta e nove pontos percentuais, entre 2003 e 2004, tendo aumentado em seguida vinte e nove pontos percentuais, em 2005, após o que voltaram a descer ligeiramente, para chegar a uma diminuição de 11 % no PI, em comparação com 2003.
Importações
2003
2004
2005
PI
RPC (toneladas)
24 067
14 710
21 561
21 513
Índice (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
A parte de mercado das importações provenientes da RPC também começaram por descer acentuadamente para depois subirem. No decurso de 2005 e no PI, as importações provenientes da RPC representavam 13 % de todo o mercado comunitário.
Parte de mercado da RPC
2003
2004
2005
PI
Mercado comunitário
17 %
10 %
13 %
13 %
Índice (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Preços
(68)
Entre 2003 e o PI, o preço médio das importações do produto em causa originário da RPC diminuiu dois pontos percentuais.
Preços unitários
2003
2004
2005
PI
RPC (EUR/tonelada)
1 150
1 115
1 164
1 132
Índice (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Subcotação de preços
(69)
Para determinar a subcotação dos preços, foram analisados os dados relativos aos preços no período de inquérito. Os preços de venda da indústria comunitária pertinentes eram líquidos de descontos e abatimentos. Sempre que necessário, estes preços foram ajustados para um nível à saída da fábrica, ou seja, excluindo as despesas de frete na Comunidade. Os preços de importação da RPC eram igualmente líquidos de descontos e abatimentos e foram ajustados, quando necessário, ao preço cif-fronteira comunitária, com um ajustamento apropriado para os direitos aduaneiros (6,5 %) e os custos pós-importação suportados pelos importadores na Comunidade.
(70)
Procedeu-se a uma comparação entre os preços de venda da indústria comunitária e os preços das importações provenientes da RPC, no mesmo estádio de comercialização, concretamente, o estádio correspondente aos clientes independentes no mercado comunitário. Como se considerou que a comparação por modelo tinha de ser tanto significativa como equitativa, não se devendo, por conseguinte, permitir uma comparação entre uma qualidade normal e uma qualidade especial abrangida pela definição do produto, afigurou-se adequado excluir da comparação um número limitado de modelos. Esses modelos representavam 35 % das importações provenientes da RPC, mas apenas uma ínfima quantidade das vendas da indústria comunitária no mercado comunitário.
(71)
Durante o PI, a margem de subcotação média ponderada dos preços, assim calculada, expressa em percentagem dos preços de venda da indústria comunitária, era de 3,3 % para a RPC.
4.4. Situação da indústria comunitária
(72)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a análise da repercussão das importações objecto de dumping na indústria comunitária incluiu uma avaliação de todos os factores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado. Por razões de confidencialidade e dado que a análise diz respeito a apenas duas empresas, a maioria dos indicadores é apresentada sob a forma de índice ou de intervalos.
a) Produção, capacidade e utilização da capacidade
2003
2004
2005
PI
Produção em toneladas
(intervalos)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produção (índice)
100
103
119
126
Capacidade de produção em toneladas (intervalos)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Capacidade de produção
(índice)
100
107
129
133
Utilização da capacidade
(índice)
100
97
92
94
(73)
A produção da indústria comunitária diminuiu 26 % ao longo do período considerado, O expressivo aumento da capacidade de produção, designadamente em 2005, foi provocado pela procura crescente no mercado comunitário.
(74)
Entre 2003 e o PI, a indústria comunitária instalou capacidades de produção adicionais. Durante o mesmo período, a utilização da capacidade diminuiu 6 %.
b) Volume de vendas e partes de mercado na Comunidade
(75)
No quadro a seguir são apresentados os resultados da indústria comunitária referentes às respectivas vendas a clientes independentes na Comunidade:
Indústria comunitária
2003
2004
2005
PI
Volume de vendas (índice)
100
110
112
122
Parte de mercado (índice)
100
104
97
104
(76)
Os volumes de vendas da indústria comunitária a clientes independentes na Comunidade aumentaram 22 %, de 2003 até ao PI, o que se deve ao aumento do consumo na Comunidade.
(77)
A parte de mercado da indústria comunitária aumentou em 2004, diminuiu de forma acentuada em 2005 e no PI era 4 % mais elevada do que em 2003.
c) Preços na Comunidade
(78)
A principal matéria-prima utilizada na produção de poli(álcool vinílico) é o acetato de vinilo monómero («VAM»). Trata-se de um produto de base e como tal os preços são determinados com base no equilíbrio, no mercado, entre a procura e a oferta. O preço de mercado do VAM é ainda fortemente influenciado pela evolução dos preços do petróleo e do gás, pois os principais inputs para a produção do VAM são o ácido acético (cuja produção consome importantes quantidades de gás natural) e o etileno (produzido a partir da destilação de hidrocarbonetos). Além disso, a energia constitui também um custo significativo na produção de poli(álcool vinílico) a partir do VAM. O peso total do custo da energia na produção de poli(álcool vinílico) representa, por conseguinte, 50 % - 60 %, pelo que, em circunstâncias normais, é de prever que uma alteração importante dos preços do petróleo e do gás influencie directamente os preços de venda do poli(álcool vinílico).
(79)
Apurou-se que os preços destas matérias-primas aumentaram consideravelmente no mercado mundial entre 2003 e o PI. Durante este período, os preços do VAM aumentaram 20 %-30 % e o aumento dos preços da energia foi ainda muito mais substancial. No entanto, esta evolução drástica dos custos das principais matérias-primas não se traduziu em preços de venda mais elevados praticados pela indústria comunitária: os preços de venda da indústria comunitária diminuíram 5 % no mesmo período, tendo 2004 sido um ano particularmente desfavorável (- 7 %). Assim, a indústria comunitária não só não repercutiu o aumento global dos custos sobre os clientes, como teve de descer os preços para não afugentar a clientela.
2003
2004
2005
PI
Preços unitários em EUR (intervalos)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Preços unitários (índice)
100
93
95
95
d) Existências
(80)
Os números que se seguem correspondem ao volume das existências no final de cada período.
2003
2004
2005
PI
Existências em toneladas (intervalos)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Existências (índice)
100
87
96
87
(81)
O nível das existências permaneceu bastante estável, no conjunto. Diminuiu 13 % entre 2003 e 2004, para aumentar seguidamente nove pontos percentuais até ao final de 2005, tendo depois voltado a descer nove pontos percentuais.
e) Investimentos e capacidade para obtenção de capitais
2003
2004
2005
PI
Investimentos (índice)
100
369
177
62
(82)
Os investimentos atingiram o auge em 2004 e 2005, quando as capacidades de produção da indústria comunitária foram aumentadas para satisfazer a procura crescente no mercado. No decurso do inquérito, apurou-se que os investimentos em edifícios, instalações e máquinas, tanto em 2003 como durante o PI, se destinaram principalmente a manter a capacidade de produção.
(83)
O inquérito permitiu também verificar que os resultados financeiros da indústria comunitária se deterioraram, mas não indicou que a sua capacidade para obtenção de capitais tenha sido gravemente afectada durante o período considerado.
f) Rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow
(84)
Tendo em conta os custos extraordinários muito elevados suportados pelo principal produtor comunitário durante o período considerado, susceptíveis de ter um efeito de distorção, não se afigurou razoável determinar a rendibilidade com base no lucro líquido antes de impostos. Estes custos extraordinários estavam relacionados com a mudança de propriedade do principal produtor comunitário, em 2001. A rendibilidade da indústria comunitária foi, por conseguinte, determinada expressando os lucros de exploração sobre as vendas do produto similar a clientes independentes como percentagem do volume de negócios destas vendas.
2003
2004
2005
PI
Rendibilidade das vendas na CE
(intervalos)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Rendibilidade das vendas na CE
(índice)
100
38
29
8
Retorno dos investimentos totais
(intervalos)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Retorno dos investimentos totais (índice)
100
17
12
4
Cash flow (índice)
100
55
26
-7
(85)
A redução dos preços de venda entre 2003 e o PI afectou fortemente a rendibilidade da indústria comunitária. Esta rendibilidade diminuiu mais de dez pontos percentuais durante o período considerado. O retorno dos investimentos totais foi calculado expressando os lucros de exploração do produto similar como percentagem do valor contabilístico líquido dos activos fixos atribuídos ao produto similar. Este indicador seguiu uma evolução análoga à da rendibilidade, diminuindo sensivelmente durante o período considerado. No que diz respeito ao cash flow gerado pela indústria comunitária, verificou-se uma tendência negativa similar, resultando numa deterioração global drástica da situação financeira da indústria comunitária durante o PI.
g) Emprego, produtividade e salários
2003
2004
2005
PI
Número de empregados (índice)
100
100
97
96
Custo médio da mão-de-obra por empregado (índice)
100
105
97
95
Produtividade (índice)
100
103
123
132
(86)
Devido a importantes esforços envidados para reduzir os custos, o número de empregados da indústria comunitária diminuiu 4 % desde 2004. De 2003 ao PI, a indústria comunitária conseguiu aumentar 32 % a produtividade por empregado. Durante o mesmo período, o custo médio da mão-de-obra por empregado diminuiu 5 %. Pode-se, por conseguinte, concluir que, durante o período considerado, a indústria comunitária realizou progressos apreciáveis em termos de eficiência dos custos.
h) Amplitude da margem de dumping
(87)
Tendo em conta o volume e o preço das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping efectivas não pode ser considerado negligenciável.
i) Recuperação na sequência de práticas de dumping anteriores
(88)
Na ausência de informações sobre a existência de práticas de dumping anteriores à situação avaliada no âmbito do presente processo, esta questão não é considerada pertinente.
j) Crescimento
(89)
O inquérito revelou que, durante o período considerado, a indústria comunitária aumentou a sua parte de mercado comunitário em 1 %-2 %.
4.5. Conclusões sobre o prejuízo
(90)
Entre 2003 e o PI, vários indicadores de prejuízo evoluíram positivamente: a indústria comunitária conseguiu aumentar os seus volumes de vendas e parte de mercado, tendo investido de forma apreciável em capacidades de produção adicionais.
(91)
Os indicadores financeiros, todavia, evoluíram negativamente: a margem de lucro razoável alcançada em 2003 diminuiu muito rapidamente e de forma contínua de 2004 até ao final do PI. O retorno dos investimentos e o cash flow acusam uma tendência negativa exponencial. Esta situação deve-se ao facto de o acentuado aumento dos preços das matérias-primas não se poder repercutir nos preços de venda do produto similar. Numa situação de mercado normal, tendo em conta o aumento dos preços das matérias-primas, seria previsível um aumento dos preços de venda do poli(álcool vinílico) de 10 %-20 %; ora, os preços de venda do produto similar praticados pela indústria comunitária diminuíram 5 %, em detrimento da sua rendibilidade. Mesmo assim, durante o PI, os preços das importações provenientes da RPC subcotaram os da indústria comunitária, numa base média ponderada de 3,3 %.
(92)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante na acepção do disposto no n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
5.1. Introdução
(93)
Em conformidade com os n.os 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objecto de dumping do produto em causa originário da RPC provocaram à indústria comunitária um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram também examinados factores conhecidos que pudessem estar a causar simultaneamente um prejuízo à indústria comunitária, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
5.2. Efeitos das importações objecto de dumping
(94)
As importações provenientes da RPC representaram, com constância, níveis significativos durante o período considerado, ou seja, 10 %, ou mais, de parte de mercado. Simultaneamente, os preços médios de todos os produtores-exportadores da RPC diminuíram 2 % e subcotaram 3,3 % os preços médios da indústria comunitária, durante o PI. A indústria comunitária, no intuito de assegurar a sua presença no mercado interno e devido aos preços de mercado muito baixos impostos pelas importações provenientes da RPC, viu-se obrigada a diminuir 5 % os seus preços de venda, no período considerado.
(95)
Em consequência deste comportamento de determinação de preços desleal das importações objecto de dumping provenientes da RPC, assistiu-se a uma contenção dos preços da indústria comunitária, que não puderam sequer cobrir o substancial aumento do custo das matérias-primas. Esta tendência foi confirmada pela redução significativa da rendibilidade da indústria comunitária.
(96)
Partindo das considerações anteriores, apurou-se que as importações a preços baixos, provenientes da RPC, que subcotaram consideravelmente os preços da indústria comunitária, desempenharam um papel determinante na deterioração da situação da indústria comunitária, que se traduz na diminuição acentuada da rendibilidade e na nítida deterioração de outros indicadores financeiros.
5.3. Efeitos de outros factores
a) Importações originárias de outros países terceiros com excepção da RPC
(97)
Segundo o Eurostat e as informações obtidas durante o inquérito, os principais países terceiros a partir dos quais o poli(álcool vinílico) foi importado são os Estados Unidos, o Japão e Taiwan.
Importações originárias de outros países terceiros (quantidades)
Importações (toneladas)
2003
2004
2005
PI
EUA
11 313
21 207
22 919
22 638
Índice (2003 = 100)
100
187
203
200
Japão
13 682
11 753
12 694
14 151
Índice (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (intervalos)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Índice (2003 = 100)
100
118
88
83
Importações originárias de outros países terceiros (preços médios)
Preço médio (EUR)
2003
2004
2005
PI
EUA
1 334
1 282
1 298
1 358
Índice (2003 = 100)
100
96
97
102
Japão
1 916
1 532
1 846
1 934
Índice (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Índice (2003 = 100)
100
100
108
108
Partes de mercado
Parte de mercado (%)
2003
2004
2005
PI
EUA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japão
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (índice)
100
113
77
73
(98)
As importações provenientes dos Estados Unidos aumentaram fortemente desde 2003 e, durante o PI, representavam mais de 22 000 toneladas, ou seja, quase 14 % do mercado comunitário total (cativo e não cativo). O inquérito revelou que a maior parte destas vendas se referia a transacções entre partes coligadas e que os preços unitários médios dessas vendas se situavam, durante todo o período considerado, entre 15 % e 20 % acima dos preços cif médios das importações chinesas. Além disso, foi estabelecido que as quantidades eram revendidas a clientes independentes a preços 10 %-20 % superiores em relação aos preços de importação supracitados. Como os preços de mercado do poli(álcool vinílico) originário dos Estados Unidos se encontravam, por conseguinte, no mesmo intervalo aproximativo dos preços de venda do poli(álcool vinílico) produzido pela indústria comunitária, não desempenharam qualquer papel na diminuição dos preços observada no período considerado. Pode concluir-se que estas importações não tiveram um impacto significativo na situação da indústria comunitária.
(99)
No período considerado, as importações provenientes do Japão também foram consideráveis, representando quase 9 % do mercado comunitário durante o PI. Após uma diminuição, em 2004, as importações japonesas recomeçaram a aumentar a partir de 2005 e eram 3 % mais elevadas no PI em comparação com 2003. No entanto, a análise dos preços de venda destas importações demonstrou que os respectivos preços médios eram superiores aos preços que a indústria comunitária podia obter e que, por conseguinte, não contribuíram para a tendência negativa em matéria de preços que conduziu à grave deterioração da situação da indústria comunitária.
(100)
As importações provenientes de Taiwan têm como origem um único produtor que colaborou plenamente no inquérito. Verificou-se que estes números eram mais fiáveis do que os dados do Eurostat, na medida em que o código NC abrange outros produtos para além do produto em causa. Por questões de confidencialidade, são apresentados sob a forma de índices ou intervalos. As importações taiwanesas, após um acentuado aumento em 2004, diminuíram progressivamente e representavam 6 %-7 % de todo o mercado comunitário durante o PI (cerca de metade da parte de mercado das importações provenientes da RPC). No mesmo período, os preços médios destas importações aumentaram 8 %, o que constitui a tendência oposta à observada para os preços das importações provenientes da RPC. Em consequência, a diferença de preço entre o poli(álcool vinílico) importado da RPC e o importado de Taiwan aumentou, atingindo 12 %-18 % durante o PI. Perante tais resultados, pode, provisoriamente, concluir-se que estas importações não tiveram um impacto importante na situação da indústria comunitária.
(101)
Para além das importações provenientes dos Estados Unidos, do Japão e de Taiwan, não se registaram volumes consideráveis importados de outros países. Com base nas conclusões relativas a estas importações, como se expende nos considerandos 97 a 100, é, por conseguinte, possível concluir-se, provisoriamente, que as importações provenientes de outros países que não a RPC não contribuíram para o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária.
b) Possíveis vendas na Comunidade de outros produtores comunitários
(102)
Como se precisa nos considerandos 54 e 55, além dos dois produtores que constituem a indústria comunitária, sabe-se que quatro outras empresas na Comunidade fabricam o produto em causa. Três delas, duas das quais colaboraram no inquérito enquanto utilizadores, consomem a totalidade da sua própria produção de poli(álcool vinílico) no fabrico de produtos a jusante. A quarta produz apenas quantidades muito limitadas. Tendo em conta o que precede, pode considerar-se que os outros produtores comunitários não desempenharam nenhum papel na diminuição dos preços no mercado e no prejuízo subsequente sofrido pela indústria comunitária.
c) Prejuízo auto-infligido devido ao controlo ineficiente dos custos
(103)
Várias partes interessadas defenderam que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária se devia ao facto de esta não se ter conseguido manter concorrencial em termos de custos, tendo tomado decisões pouco razoáveis em matéria de investimentos. A esse respeito, como foi assinalado no considerando 86, o inquérito revelou que a indústria comunitária, durante o período considerado, reforçou sensivelmente a sua produtividade, devido ao aumento da produção e à diminuição da mão-de-obra. Estabeleceu-se também que os investimentos ligados ao aumento das capacidades de produção (ver considerando 73) não tiveram influência importante sobre a tendência drasticamente negativa observada na evolução da situação financeira da indústria comunitária.
(104)
O único factor que afectou negativamente os custos de produção do produto similar durante o período considerado foi, deste modo, o forte aumento de preços das matérias-primas utilizadas no fabrico do produto similar, como se expende nos considerandos 78 e 79. O inquérito demonstrou que a evolução dos preços pagos pela indústria comunitária pelo VAM e pela energia foi proporcional à evolução dos preços destas matérias-primas no mercado mundial, não podendo, por conseguinte, ser atribuída às práticas de abastecimento da indústria comunitária. Logo, este argumento é rejeitado.
d) Desfasamento em matéria de ajustamento de preços
(105)
Um importante utilizador de poli(álcool vinílico) alegou que seria normal, no caso deste sector em concreto, que o aumento do preço de compra do VAM ainda não tenha ocasionado um aumento do preço de venda do poli(álcool vinílico). Este desfasamento significativo explicar-se-ia pelo facto de os contratos a longo prazo serem prática corrente no sector e tratar-se-ia, assim, de uma ocorrência normal. Embora determinadas vendas da indústria comunitária passem efectivamente por acordos a longo prazo, é raro que tais acordos prevejam um preço fixo para um período superior a um ano. No âmbito destes acordos, os preços são renegociados após um certo período ou caso os preços das matérias-primas se tenham alterado significativamente. Por conseguinte, este argumento deve ser rejeitado.
5.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(106)
Em conclusão, a análise acima demonstrou que as importações provenientes da RPC, no período considerado, provocaram uma acentuada diminuição dos preços no mercado comunitário ao longo de todo esse período. Durante o PI, os preços das importações provenientes da RPC subcotaram sensivelmente os da indústria comunitária.
(107)
Esta depreciação conduziu a uma baixa considerável dos preços de venda da indústria comunitária, que, por sua vez, coincidiu com uma queda brutal da rendibilidade, do retorno dos investimentos e do cash flow das actividades de exploração da indústria comunitária.
(108)
Por outro lado, a análise dos outros factores susceptíveis de terem prejudicado a indústria comunitária revelou que nenhum deles pode ter tido uma incidência negativa de monta.
(109)
Tendo em conta a análise precedente, durante a qual se estabeleceu uma distinção adequada entre os efeitos de todos os factores conhecidos na situação em que se encontra a indústria comunitária e os efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, concluiu-se, a título provisório, que as importações objecto de dumping originárias do país em causa causaram um prejuízo importante à indústria comunitária, nos termos do n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base.
6. INTERESSE DA COMUNIDADE
(110)
A Comissão procurou apurar se, não obstante as conclusões sobre o dumping, o prejuízo e o nexo de causalidade, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que a adopção de medidas neste caso específico não seria do interesse da Comunidade. Para esse efeito, e em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão analisou o impacto provável da instituição de medidas sobre todas as partes interessadas.
6.1. Interesse da indústria comunitária
(111)
Como indicado ao considerando 56, a indústria comunitária compõe-se de duas empresas, com instalações de produção na Alemanha e em Espanha, e emprega entre 200 e 300 pessoas, directamente implicadas na produção, nas vendas e na gestão do produto similar. Se forem instituídas medidas, é de esperar que se ponha cobro à baixa dos preços no mercado comunitário e que os preços de venda da indústria comunitária comecem a recuperar, pelo que a sua situação financeira melhorará.
(112)
Por outro lado, se não forem instituídas medidas anti-dumping, é provável que prossiga a tendência negativa verificada na evolução dos indicadores financeiros da indústria comunitária, nomeadamente em termos de rendibilidade. A indústria comunitária perderá então uma parte de mercado considerável, porque deixará de poder acompanhar os preços de mercado ditados pelas importações provenientes da RPC. Na pior das hipóteses, a indústria comunitária será forçada a retirar-se do mercado livre e a continuar a produção de poli(álcool vinílico) apenas para utilização cativa. Em ambos os casos, entre os resultados prováveis contam-se reduções da produção e dos investimentos, o encerramento de algumas capacidades de produção, bem como a redução de postos de trabalho na Comunidade.
(113)
Conclui-se, assim, que a instituição de medidas anti-dumping permitiria à indústria comunitária recuperar dos efeitos do dumping prejudicial.
6.2. Interesse dos importadores independentes
(114)
Como se refere no considerando 8, foram enviados questionários a uma amostra de cinco importadores, que representavam cerca de 80 % das importações comunitárias do produto em causa, durante o PI. As informações facultadas por um dos importadores incluídos na amostra não foram tidas em consideração na presente fase, porque o referido importador anulou duas vezes uma visita de verificação acordada. Os dados constantes das respostas a três dos questionários foram verificados mediante visitas às instalações.
(115)
O peso global do poli(álcool vinílico) no volume de negócios total das actividades destes importadores era muito pouco significativo. Foi possível relacionar, em média, 3 % a 4 % das actividades destas empresas a importações de poli(álcool vinílico) originário da RPC. Os importadores têm um campo de actividades muito mais amplo que pode também englobar o comércio e a distribuição em geral. Alguns importadores compram o produto sujeito a inquérito não apenas à RPC, mas também junto de outras fontes dentro e fora da Comunidade, incluindo a indústria comunitária. A margem de lucro média relativa ao comércio de poli(álcool vinílico) atingida pelos importadores incluídos na amostra é de cerca de 5 %.
(116)
Os importadores na Comunidade não são favoráveis à instituição de medidas. Os importadores que colaboraram no inquérito alegaram que a instituição de medidas prejudicaria seriamente as suas operações, porque não poderiam repercutir o aumento dos preços nos utilizadores. Ora, a instituição de um direito anti-dumping sobre as importações provenientes da RPC, como se explica no considerando 111, provocará muito provavelmente uma ligeira correcção no sentido de um aumento dos preços de mercado. Afigura-se, por conseguinte, provável que os importadores que compram o produto em causa junto da RPC possam repercutir os custos deste direito no cliente final. A significativa subcotação ainda verificada após o ajustamento dos preços cif-fronteira comunitária para ter em conta os custos pós-importação sugere igualmente a possibilidade de se aumentarem os preços. De qualquer modo, tendo em conta a importância limitada das vendas deste produto nas actividades dos importadores e da margem de lucro actualmente atingida, tanto em geral como no que diz respeito apenas às suas vendas de poli(álcool vinílico), é provável que o direito anti-dumping, tal como determinado a título provisório, não afecte a situação financeira destes operadores económicos de forma significativa.
(117)
Embora os importadores/distribuidores não sejam favoráveis à instituição de medidas, as informações disponíveis permitem concluir que quaisquer vantagens que possam decorrer da não instituição de medidas são amplamente ultrapassadas pelo interesse da indústria comunitária em ver neutralizadas as práticas comerciais desleais e prejudiciais da RPC.
6.3. Interesse dos utilizadores
(118)
Sete utilizadores responderam ao questionário. As respostas de duas destas empresas estavam incompletas, pelo que não puderam ser incluídas na análise. As cinco empresas restantes utilizavam o poli(álcool vinílico) em diversas aplicações: para a produção de produtos adesivos, de pós industriais, de PVB, na gomagem e acabamento de têxteis, e para a produção de resinas.
(119)
Além das informações relativas às compras fornecidas nas suas respostas aos questionários, as aquisições dos cinco utilizadores que colaboraram representaram, no PI, cerca de 19 % do consumo comunitário total de poli(álcool vinílico) e as suas importações de origem chinesa corresponderam a cerca de 22 % das importações totais provenientes da RPC. Assinale-se que as importações provenientes da RPC representam, na globalidade, a parte menos importante das suas compras, ou seja, 15 %. No entanto, a situação é muito díspar: um dos utilizadores que colaborou não importou nada da RPC durante o PI, enquanto outro obteve o seu poli(álcool vinílico) exclusivamente junto da RPC.
(120)
Os utilizadores colaborantes apresentaram diversos argumentos contra a instituição de direitos.
(121)
Duas empresas utilizaram o poli(álcool vinílico) no fabrico de produtos adesivos. Foi estabelecido que, para produzir estes produtos adesivos, o poli(álcool vinílico) constituía um input essencial que, segundo a composição do produto, podia representar até 80 % dos custos de fabrico. As empresas alegaram que, tendo em conta o peso considerável do poli(álcool vinílico) no custo de produção e nas margens de lucro sobre as vendas dos produtos adesivos, um direito anti-dumping poderia levá-los à falência ou forçá-los a transferir a sua produção para fora da Comunidade. Estas empresas exprimiram sérias dúvidas quanto à hipótese de os seus clientes estarem dispostos a pagar um eventual aumento dos preços resultante dos direitos anti-dumping. Neste contexto, se é certo que as margens de lucro neste sector particular são modestas, importa também notar que as medidas propostas afectam directamente apenas os preços de compra do poli(álcool vinílico) de origem chinesa, o que representa só uma fonte de abastecimento, e que esses preços subcotavam significativamente os da indústria comunitária durante o PI. O impacto do direito anti-dumping no custo de produção dos produtos adesivos destas empresas não é, então, insignificante mas, tendo em conta igualmente o nível do direito proposto, não parece haver razões pelas quais os seus clientes não estariam dispostos a suportar uma boa parte, pelo menos, deste aumento de custo.
(122)
Duas outras empresas utilizam o poli(álcool vinílico) na produção de PVB. Também no caso da produção de PVB, o poli(álcool vinílico) é um elemento determinante dos custos. Uma destas empresas, que posteriormente utilizaria o PVB para a produção de películas de PVB, aventou que a possível instituição de medidas a poderia levar a transferir a produção de PVB para fora da Comunidade. Esta empresa salientou também que, tendo em conta o tempo necessário para obter poli(álcool vinílico) que corresponda às qualificações requeridas para esta aplicação, uma mudança de fornecedor era algo complicado e oneroso. O outro produtor de PVB, que colaborou na qualidade de utilizador, destinava o poli(álcool vinílico) não apenas ao fabrico de PVB mas sobretudo à produção de pós industriais, tendo mencionado igualmente a dificuldade e a lentidão do processo de mudança de fornecedor, e expressou as suas preocupações quanto ao aumento dos custos que a instituição de medidas poderia acarretar.
(123)
É certo que um aumento do custo de compra do poli(álcool vinílico) se traduzirá num custo de fabrico do PVB mais elevado. Contudo, já que as importações da RPC representam 13 % do mercado comunitário, tais medidas não terão incidências directas em 87 % do poli(álcool vinílico) consumido na Comunidade. Além disso, a taxa do direito proposto é moderada. Tendo em conta o que precede e as condições de mercado favoráveis ao PVB, o efeito deste direito anti-dumping é considerado suportável.
(124)
No que diz respeito ao processo de qualificação, reconhece-se que, para determinadas aplicações concretas, as características do poli(álcool vinílico) podem, com efeito, ser muito específicas e exigentes, implicando um longo processo de qualificação, que inclui ensaios intensivos. Contudo, é conveniente recordar que as medidas anti-dumping não se destinam a recusar a certos fornecedores o acesso ao mercado comunitário. Qualquer que seja a medida proposta, trata-se apenas de restabelecer condições comerciais leais e de corrigir uma situação de distorção do mercado. Por conseguinte, e tendo particularmente em conta o nível do direito anti-dumping proposto, não há motivos para que alguns utilizadores sejam obrigados a mudar de fornecedor uma vez as medidas instituídas.
(125)
Um dos utilizadores que colaborou, fabricante de tecidos de poliéster/algodão e de algodão, utiliza o poli(álcool vinílico) para a gomagem e o acabamento de tecidos crus e indicou que medidas poderiam forçar a empresa a transferir as suas actividades de fiação e tecelagem para fora da Comunidade. A esse respeito, foi estabelecido que a parte do poli(álcool vinílico) no custo de fabrico dos produtos da empresa era bastante limitada, ou seja, entre 0,2 % e 0,8 %. Tendo em conta a taxa do direito proposto, considera-se, por conseguinte, que o impacto de tal direito não é significativo.
(126)
Por último, o autor da denúncia, KEG, alegou que a não instituição de medidas seria contra os interesses dos utilizadores, já que os maus resultados financeiros das suas actividades poderiam levar a KEG a retirar-se do mercado comercial e a concentrar as suas actividades nos mercados a jusante. Explicou que, a concretizar-se uma tal hipótese, a indústria utilizadora se depararia com uma escassez de abastecimento porque a KEG é um fornecedor importante e fiável. Ainda que este argumento não tenha sido corroborado explicitamente pelos utilizadores em causa, confirmou-se, de facto, que três dos cinco utilizadores em causa compram apreciáveis quantidades de poli(álcool vinílico) à KEG e que esta empresa pode ser considerada como o mais importante fornecedor no mercado comunitário. Se, por algum motivo, a KEG se retirasse do mercado, não se pode excluir que a indústria utilizadora se veja confrontada com graves problemas de abastecimento.
6.4. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(127)
É provável que a instituição de medidas permita à indústria comunitária melhorar a sua rendibilidade. Tendo em conta a situação financeira desfavorável desta indústria, existe um risco real de que, na ausência de medidas, a indústria comunitária seja levada ao encerramento de instalações de produção e a despedimentos da mão-de-obra. De um modo geral, os utilizadores na Comunidade beneficiariam igualmente da instituição de medidas, já que, por um lado, o fornecimento de volumes suficientes de poli(álcool vinílico) não será comprometido e, por outro, o aumento global do preço de compra do poli(álcool vinílico) será moderado. Com base no exposto, conclui-se provisoriamente que não existem razões imperiosas do interesse da Comunidade para não se instituírem medidas anti-dumping no caso em apreço.
7. PROPOSTA DE MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(128)
Tendo em conta as conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, devem ser instituídas medidas provisórias sobre as importações do produto em causa originário da RPC, para evitar que as importações objecto de dumping continuem a causar prejuízo à indústria comunitária.
(129)
Em relação às importações do produto em causa originário de Taiwan, não se verificaram, provisoriamente, quaisquer práticas de dumping, como indicado no considerando 30. Não devem, portanto, ser instituídas medidas provisórias. Tendo em conta o momento desta constatação, foi considerado adequado conceder o prazo de um mês às partes interessadas para apresentarem as suas observações sobre esta conclusão provisória, para eventualmente se encerrar o procedimento relativo às importações do produto em causa originário de Taiwan.
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(130)
As medidas provisórias sobre as importações originárias da RPC devem ser instituídas a um nível suficiente para eliminar os efeitos prejudiciais causados pelas importações objecto de dumping à indústria comunitária, sem exceder a margem de dumping estabelecida. Para calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos prejudiciais do dumping, considerou-se que essas medidas deveriam permitir à indústria comunitária cobrir os seus custos e obter um lucro global, antes de impostos, que pudesse razoavelmente obter em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping.
(131)
Considera-se que, em 2003, a situação concorrencial no mercado comunitário era normal já que, na ausência de dumping prejudicial, a indústria comunitária realizava uma margem de lucro normal ao nível referido no considerando 84. Com base nas informações disponíveis, concluiu-se, a título preliminar, que uma margem de lucro correspondente a esse nível poderia ser considerada como o nível adequado que a indústria comunitária poderia esperar obter na ausência de dumping prejudicial.
(132)
O necessário aumento do preço foi assim determinado com base numa comparação, no mesmo estádio de comercialização, do preço de importação médio ponderado, tal como estabelecido para os cálculos da subcotação dos preços, com o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria comunitária no mercado comunitário. O preço não prejudicial foi obtido ajustando o preço de venda praticado por cada produtor da indústria comunitária em função do limiar de rendibilidade e adicionando a margem de lucro acima mencionada. Qualquer diferença resultante desta comparação foi então expressa em percentagem do valor cif total de importação. No que respeita à China, e tendo em conta que não foi concedido a nenhum dos produtores chineses que colaborou nem o estatuto de empresa que opera em condições de economia de mercado nem o tratamento individual, bem como o elevado nível de colaboração, o nível provisório de eliminação do prejuízo à escala nacional foi calculado como uma média ponderada das margens de prejuízo dos três produtores-exportadores chineses que colaboraram.
(133)
A margem de prejuízo assim estabelecida para a RPC é significativamente mais elevada do que a margem de dumping apurada.
7.2. Medidas provisórias
(134)
Tendo em conta o que precede, e em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, considera-se que deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações do produto em causa originário da RPC, ao nível das mais baixas margens de dumping e de prejuízo estabelecidas, em conformidade com a regra do direito inferior.
(135)
À luz do que precede, a taxa do direito proposto para o produto em causa originário da RPC é de 10,0 %.
7.3. Disposição final
(136)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre certos poli(álcoois vinílicos) sob a forma de resinas homopoliméricas, com uma viscosidade (medida numa solução a 4 %) de 3 mPas ou superior mas não excedendo 61 mPas e um grau de hidrólise de 84,0 mol % ou superior mas não excedendo 99,9 mol %, declarados no código NC ex 3905 30 00 (código Taric 3905300020), originários da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, para os produtos descritos no n.o 1 é de 10 %.
3. A introdução em livre prática na Comunidade dos produtos referidos no n.o 1 está sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 384/96, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o disposto no n.o 4 do artigo 21.o do Regulamento (CE) n.o 384/96, as partes interessadas podem apresentar comentários sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 17 de Setembro de 2007.