32002R2093
L 323/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2093/2002 НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2002 година
за въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защитата срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1412/2002 (2), („временения регламент“), Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса в Общността на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY) с произход от Индия.
(2)
Същевременно, с Регламент (ЕО) № 1411/2002 (3), Комисията наложи също временно изравнително мито върху вноса на PTY с произход от Индия.
(3)
Напомня се, че разследването за дъмпинга и вредата обхващаше периода от 1 октомври 2000 г. до 30 септември 2001 г. (ПР). Във временния регламент беше открита техническа грешка и се потвърждава, както е показано в различните таблици по-долу, че проучването на тенденциите, имащи отношение към анализа на вредата, обхваща периода от 1 януари 1996 г. (а не от 1 октомври 1997 г., както е посочено във временния регламент) до края на ПР (период на разглеждане). Изборът на този период беше направен с оглед анализиране на цялостното развитие на икономическото положение на промишлеността на Общността като се отчита въздействието на наложените през 1996 г. антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След налагането на временно антидъмпингово мито върху вноса на PTY с произход от Индия, няколко заинтересовани страни представиха писмени коментари. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност да бъдат изслушани устно.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима за своите окончателните констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателно антидъмпингово мито и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито. Освен това им беше предоставен срок, в рамките на който те можеха да направят декларации след това разкритие.
(7)
В допълнение към посещенията за проверка, които Комисията вече беше извършила на предварителния етап, компанията Unifi Textured Yarns Ltd., производител на PTY от Общността, намираща се в Ирландия, също беше посетена след налагането на временните мерки.
(8)
Бяха разгледани представените от страните устни и писмени коментари, и, където беше уместно, предварителните констатации бяха съответно променени.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(9)
Индийските производители износители твърдяха, че Комисията, в своя анализ, не е взела предвид съществуването на три различни пазарни сегмента за PTY в Общността, което според тях е доказано от значително различните нива на средните продажни цени на PTY с произход от Индия, от други трети страни, и PTY, произведени от промишлеността на Общността. Според тези производители износители това се потвърждава от факта, че средната цена на промишлеността на Общността през ПР беше с над 50 % по-висока от индийската вносна цена, което според тях дава указание, че PTY, произведени в Общността не са еднакви във всички аспекти с PTY с произход от Индия.
(10)
Трябва да бъде напомнено, че предварително беше установено, че не съществуват никакви съществени различия в основните физически характеристики и предназначения на различните видове и качества PTY, и че, при тези обстоятелства, всички видове PTY следва да се третират като един продукт за целите на тази процедура. Също така, предварително беше направено заключението, че PTY, произведени в Индия и изнесени за Общността, имат подобни основни физически характеристики и предназначения в сравнение с тези на произведените от производители в Общността, които поради това следва да се третират като подобен продукт в смисъла на член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 („основния регламент“). В това отношение, разликите в продажните цени не могат сами по себе си да се считат за критерий за определянето на подобния продукт.
(11)
Освен това, по отношение на аргумента за пазарното сегментиране, не беше представено или установено никакво доказателство за ясна разграничителна линия, основаваща се на обективни критерии, която би подкрепила заключението, че внесените от Индия продукти и продуктът, произведен от промишлеността на Общността, са различни продукти. Продажната цена като такава не се счита за достатъчен елемент за определяне на пазарните сегменти, особено с оглед на дъмпинговите и субсидираните практики. По отношение на установеното различие между видовете на продукта, което наистина включва различни ценообразуващи елементи, то е взето предвид в изчисленията за определяне на нивото на дъмпинга и отстраняване на вредата, както е пояснено по-долу в номерирано съображение 48 от настоящия регламент.
(12)
Поради гореизложените причини аргументът беше отхвърлен и заключенията, че PTY трябва да се разглежда като един продукт и цялостният анализ да бъде направен на това ниво бяха съответно потвърдени.
(13)
Поради липсата на допълнителни коментари, дефинициите на разглеждания продукт и на подобния продукт, както са изложени в номерирани съображения 11-13 от временния регламент, са утвърдени.
Г. СЪСТАВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
(14)
Не бяха получени никакви коментари относно съставянето на представителна извадка за индийските производители износители и затова заключенията, изложени в номерирани съображения 14-23 от временния регламент с настоящото се утвърждават.
Д. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(15)
След приемането на временни мерки, тримата разследвани индийски производители износители оспориха, на различни основания, констатациите за определяне на производствените разходи, търговските, общите и административните (ТОА) разходи, използвани в нормалния ход на изследване на търговията и за изчисляване на нормална стойност.
(16)
Един производител износител твърдеше, че са допуснати някои технически грешки относно коефициента на потребление, а на някои места и двойно отчитане на отделни суровини, които се отразяват върху производствените разходи за въпросния продукт.
(17)
Това твърдение беше частично отхвърлено с оглед на това, че производителят износител не успя да представи своевременно съответната информация за някои суровини за да бъде проверена. Известна информация беше получена, но едва след посещението за проверка. Освен това и във всеки случай, при определянето Комисията се е обосновала с информация, представена преди проверката на място.
(18)
Същият производител износител твърдеше, че надлежно е представил данните за ТОА разходи за въпросния продукт, но въпреки това Комисията е надценила тези разходи, тъй като някои „разходи за учредяване“ (т.е. административни разходи), посочени в годишния отчет на компанията и включени в ТОА, всъщност се отнасят за производствените разходи. Производителят износител твърдеше също, че печалбите от обмен на чужда валута не са зачетени в сравнението на разходите ТОА.
(19)
Член 2, параграф 5 от основния регламент предвижда, че „(…) Да бъде обърнато внимание на представеното доказателство за правилното разпределяне на разходите, при условие че е показано, че такива разпределения са оползотворени в ретроспективен план.“ За изчисляването на ТОА разходите, Комисията използва като база проверената от одитор информация, включена в годишния отчет на компанията, тъй като последната беше попълнила само частично съответните части на въпросника. Затова не беше налице никаква информация, която би позволила разглеждането на различно разпределение. Разходите за учредяване в годишния отчет формираха част от групирането на сметки, което беше различно и отделно от производствените разходи. Затова беше направено заключението, че всички тези разходи за учредяване не са били включени в производствените разходи, отчетени от компанията, и че следва да бъдат включени в разходите ТОА. По отношение на въпросните печалби от обмен на чужда валута, тази сума беше включена в производствените разходи в годишния отчет на компанията. Затова беше направено заключението, че тази сума вече е включена в производствените разходи, отчетени от компанията. Следователно, тази претенция беше отхвърлена и първоначалното изчисление по отношение на тази точка с настоящото се утвърждава.
(20)
Друг производител износител поиска различен метод на разпределяне на финансовите разходи, включени в разходите ТОА. Производителят износител твърдеше, че докато оборотът е подходящ метод при разпределяне на работния капитал, по отношение на срочните заеми, които са взети за инвестиция в производствени съоръжения, най-подходящият метод на разпределяне би бил производството на съответните продукти. Освен това, той твърдеше, че с оглед на серията от последователни продукти произведени от същите съоръжения, трябва да се обърне съответното внимание за избягване на двойното преброяване.
(21)
Първата претенция относно метода на изчисляване беше приета, защото беше показано, че наистина е по-подходящ за тези разходи. Затова ТОА разходи бяха ревизирани преди да бъдат използвани в нормалния ход на търговско изследване и при съставянето на нормална стойност. По отношение на втората претенция, тя трябваше да бъде отхвърлена, тъй като информацията, проверена по време на проверката на място не указваше за някакво двойно преброяване и затова тази претенция не можеше да бъде обоснована.
(22)
Всички производители износители твърдяха, че не е правилно във вътрешните продажни цени да се включва сума за навло, защото не са направени такива разходи за навло.
(23)
Тази претенция беше приета и разходите ТОА бяха ревизирани преди да бъдат използвани в нормалния ход на търговското изследване и при съставянето на нормална стойност.
(24)
Друг производител износител твърдеше: (1) че Комисията е преброила двойно и оттам е увеличила пропорционално финансовите разходи в рамките на разходите ТОА; (2) че Комисията се е отклонила от разпределението на продукти или ТОА разходите на вътрешния пазар и е прибягнала до ТОА разходи на отдел, като по този начин включва в разпределението продукти, различни от въпросния продукт; (3) че Комисията се е отклонила от ПР и е прибягнала до последната финансова година, приключваща в рамките на ПР както за изчисляване на производствените разходи, така и за изчисляване на ТОА; и (4) че Комисията е групирала някои видове продукти и така се е отклонила от своите собствени контролни номера на използваните продукти за осигуряване на безпристрастно сравнение.
(25)
По отношение на първия пункт, претенцията беше приета и затова разходите ТОА бяха променени по отношение на тези разходи. По отношение на втория пункт, отново се напомня условието на член 2, параграф 5 от основния регламент, както е напомнено отново в номерирано съображение 19. По време на проверката на място не бяха представени никакви отчети на вниманието на Комисията, показващи, че компанията е оползотворявала продукта или разпределението на разходите сред целия пазар в ретроспективен план. Затова тази претенция беше отхвърлена и беше утвърдено разпределянето на ТОА разходи в рамките на отдел. По отношение на третия пункт и по отношение на ТОА, претенцията беше частично приета и след като Комисията беше получила проверената от одитор информация относно последната финансова година, която представляваше втората половина на ПР, предприе ново изчисление на тези разходи, като включи съответната последна налична информация. По отношение на производствените разходи, тази претенция беше отхвърлена, защото изчислението на Комисията се основаваше на общата продукция на междинния продукт, докато производителят износител беше представил данни само за част от общата продукция. Затова беше прието заключението, че изчислението на Комисията произтича от по-представителна база, обхващаща цялото производство. По отношение на четвъртия пункт, претенцията беше отхвърлена, защото не беше използвано никакво групиране на различните видове продукти извън обхвата на контролните номера на продуктите, използвани с оглед да бъде осигурено безпристрастно сравнение от Комисията. Бяха направени групирания само на определени видове от междинния продукт, използван за производство на разследвания продукт, съгласно таблица, предоставена от самия производител износител за изчисляване на производствените разходи, използвани в нормалния ход на търговското изследване, и за съставяне на нормална стойност.
2. Експортна цена
(26)
Не бяха повдигнати никакви претенции относно определянето на експортната цена. На тази база, констатациите, изложени в номерирано съображение 32 от временния регламент, се утвърждават.
3. Сравнение
i) Възстановяване на мито съгласно схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (схемата „DEPB“)
(27)
Всички индийски производители износители многократно повтаряха претенцията си, че исканата корекция на нормалната стойност по член 2, параграф 10, буква б) или алтернативно по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент за обезщетенията, получени по схемата за натрупване на митнически кредити на база след експорт, трябвало да бъде разрешена (номерирано съображение 34 на временния регламент).
(28)
Трябва да бъде взето предвид, че член 2, параграф 10, подзаглавието гласи „… да бъде надлежно разрешена сума, във всеки случай, според това дали се полага, поради разликите във фактори, които са заявени и е показано, че се отразяват върху сравнимостта на цените…“. Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент се допуска корекция, при условие че кумулативно бъде отговорено на две условия: първо, вносните такси са за сметка на подобния продукт и на материалите, които са физически вложени в тях, когато са предназначени за потребление в държавата-износител, и второ, тези вносни такси се възстановяват или не се събират, когато продуктът се изнася за Общността. Тези условия осигуряват базата, въз основа на която се установява всяка разлика, отразяваща се на сравнимостта на цените поради въпросните фактори. Към предварителния етап не беше установено окончателно доказателство по отношение на първото изискване. Следователно не може да бъде разрешена корекция за възстановяване на мито. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) „може да бъде направена също корекция поради разлики и в други фактори … ако бъде доказано, че те засягат сравнимостта на цените както се изисква по тази алинея, и по-конкретно, когато потребителите постоянно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори.“ В настоящия случай не беше налице нито едно от горепосочените изисквания, тъй като производителите-износители не представиха никакво окончателно доказателство, което би обосновало тяхната претенция. Затова не можеше да бъде разрешена корекция за разлики в други фактори и констатациите, изложени в номерирано съображение 34 от временния регламент с настоящият се потвърждават.
ii) Възстановяване на мито по схемата за авансово лицензиране (ALS)
(29)
Двама индийски производители износители многократно предявиха претенцията си, че исканата корекция на нормалната стойност по член 2, параграф 10, буква б) или алтернативно по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент за обезщетенията, получени по схемата ALS, трябвало да бъде разрешена (номерирано съображение 34 от временния регламент). Освен това, и двамата производители износители твърдяха, че в контекста на паралелната процедура срещу субсидиите, Комисията е разследвала по-подробно и е приела посочената схема като неподлежаща на компенсиране. Затова, и с оглед да бъде поправено обявеното противоречие между двете процедури, посоченото обезщетение е трябвало да бъде разрешено. Производителите износители допълнително заявиха, че изискването да бъде доказано, че суровините, вложени за производство в държавата износител съдържат елемент на мито, налага неправомерна доказателствена тежест.
(30)
Напомня се, че всяка антидъмпингова процедура се оценява по същество индивидуално и се разглежда на базата на конкретните за нея фактически и юридически обстоятелства, които могат да бъдат различни от всички други процедури. Затова, аргументът относно паралелността на две различни процедури се считаше за неуместен. Във всеки случай, в номерирано съображение 66 от Регламент (ЕО) № 1411/2002 на Комисията, беше посочено, че „…и двете схеми (авансово лицензиране и авансово лицензиране за междинна доставка) могат да се считат за подлежащи на изравняване. Обаче, разследваните компании можеха да докажат, че количествата вносни материали, които бяха освободени от вносни мита, не превишават количествата, вложени в изнесените стоки.“ Този цитат, обаче, излага само общия принцип. В тази връзка се напомня за изискванията на член 2, параграф 10, подзаглавието, член 2, параграф 10, буква б) и член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент , както са изложени в номерирано съображение 28. Отново, какъвто е случая с временния регламент, изискванията от основния регламент не бяха посочени, тъй като производителите износители не представиха никакви окончателни доказателства, които биха обосновали пълния размер на техните съответни претенции. Отбелязано е също, че изискването към производителите износители да докажат, че суровините, вложени за производство в страната-износител съдържат елемент на мито, не налага неправомерна доказателствена тежест. По време на приемането на временните мерки беше допусната надлежна корекция за такива облагания, когато са обосновани от счетоводната документация на производителите износители; в противен случай претенциите бяха отхвърлени. Това указваше, че компаниите бяха в състояние да докажат, както е поискано във въпросника, съществуването на вносни такси, с които е обложен подобния продукт и материалите, които са физически вложени в него, предназначени за потребление в Индия. Следователно и поради причините, изложени в номерирано съображение 28, не може да бъде разрешена корекция за възстановяване на мито и констатациите, изложени в номерирано съображение 34 от временния регламент, сe потвърждават.
iii) Акциз
(31)
Един производител износител многократно претендираше за корекция по член 2, параграф 10, буква б) за сума, съответстваща на косвения данък, с който се облага подобния продукт, когато е предназначен за потребление в Индия, и се възстановява по отношение на продукта, изнасян за Общността.
(32)
По време на приемането на временните мерки беше установено, че на компанията наистина е бил възстановен акциз след изнасяне на въпросния продукт. Но тъй като компанията не е доказала, че е възстановен пълния размер на косвения данък, претенцията е коригирана надолу. След приемането на временните мерки, въпросният производител износител представи, както беше поискано от Комисията, допълнителна информация и документация за обосноваване на претенцията, които бяха проверени. В контекста на настоящия казус, тази информация се считаше за окончателна и затова претенцията беше допусната в пълен размер. Следователно, констатациите, изложени в номерирано съображение 35 от временния регламент бяха променени.
iv) Данък оборот
(33)
Друг производител износител няколкократно претендираше, че в резултат от политиката на индийското правителство за насърчаване на откриването на заводи в по-слабо развитите райони, компаниите са освободени от плащането на данък върху оборота и следва да му бъде разрешена съответната корекция. Представената информация и проверката на място доказаха, че във всички вътрешни търговски фактури беше посочено, че въпросният производител износител е освободен от плащането на този данък, който не беше възстановен поотделно по фактурите. Затова, не беше доказано, че компанията е реализирала вътрешни продажби и е депозирала в хазната посочения данък, а „подобният продукт, реализиран на вътрешния пазар, не е бил обложен с такъв данък“. Следователно, констатациите направени в номерирано съображение 36 от временния регламент се потвърждават.
v) Ниво на търговия
(34)
Един индийски производител износител няколкократно претендираше за корекция порази разлики в нивото на търговията между продажбите на въпросния продукт на вътрешния пазар и на експортните пазари (номерирано съображение 37 от временния регламент).
(35)
Но информацията, представена в отговора на въпросника и по време на посещението за проверка на място, показа, че няма постоянни и явни различия във функциите и цените за различните нива на търговия на вътрешния пазар в Индия. Не беше представена никаква нова информация. Затова констатациите, изложени в номерирано съображение 37 от временния регламент се потвърждават.
4. Дъмпингов марж
(36)
Поради липсата на коментари или нова информация, методологията, изложена в номерирани съображения 39-44 от временния регламент се утвърждава.
(37)
Сравнението между ревизираната средно претеглена нормална стойност и средно претеглената експортна цена по вид продукти на база франко завода показа съществуването на дъмпинг за всички разследвани производители износители. Средно претегленият дъмпингов марж, изчислен за съдействащите компании, не включени в извадката, също беше променен съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент . Променените изчисления също се отразиха на остатъчния дъмпингов марж. С оглед на високото ниво на сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж е фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащ производител износител.
(38)
Окончателните дъмпингови маржове като процент от импортната цена CIF без платено мито са както следва:
Indo Rama Synthetics Limited
10,7 %
Reliance Industries Limited
6,1 %
Welspun Syntex Limited
17,0 %,
Съдействащи производители износители, извън извадката
8,9 %,
Остатъчен дъмпингов марж
17,0 %.
Е. ПРОМИШЛЕНОСТ НА ОБЩНОСТТА
(39)
Скоро след налагането на временните мерки, Dupont SA, един от съдействащите производители от Общността, включен в дефиницията на промишлеността на Общността на предварителния етап, окончателно преустанови производството на PTY в Общността, като твърдеше, че това е станало поради ниската цена на вносните стоки на пазара на Общността. С оглед на окончателния характер на това събитие, вече не се считаше за уместно Dupont SA да се разглежда като част от промишлеността на Общността. Следователно, за определяне на окончателните заключения се считаше за уместно промишлеността на Общността да бъде дефинирана като състояща се от двамата останали съдействащи производители от Общността, а именно UNIFI Textured Yarns Ltd и Sinterama Spa.
(40)
Затова беше проверено дали тези две компании все още отговарят на критерия за преобладаващо съотношение в производството на Общността както е предвидено в член 5, параграф 4 от основния регламент . Беше установено, че кумулативното производство на двамата останали съдействащи производители от Общността представлява 30 % от общото производство на подобния продукт в Общността през ПР. Това надхвърля прага от 25 %, определен в горепосочения член. Следователно тези две компании представляват промишлеността на Общността в пълно съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
Индийските производители износители твърдяха, че предварителният анализ на вредата се основава на положението само на малка част от производителите на Общността. Те обосноваваха твърдението си с факта, че ищците производители от Общността, които действително съдействаха за разследването, не представляваха преобладаващо съотношение в производството на Общността.
(42)
Това твърдение е неправилно и беше отхвърлено, тъй като двете останали компании представляват над 25 % от цялото производство на Общността. Затова е потвърдено, че тези двама съдействащи производители от Общността представляват промишлеността на Общността в смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
Ж. ВРЕДА
1. Потребление в Общността
(43)
Поради липса на нова информация, предварителните констатации относно потреблението в Общността, както са описани в номерирани съображения 54-55 от временния регламент се потвърждават. През разглеждания период потреблението в Общността се разви както следва:
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Потребление от Общността
285 640
341 660
369 031
353 376
360 176
339 352
1996 = 100
100
120
129
124
126
119
2. Внос от Индия
(44)
В абсолютни стойности, обемът на индийския внос почти се утрои през разглеждания период от 7 583 тона през 1996 г. на 22 683 тона през ПР. Трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР, по време, когато имаше общ спад на потреблението в Общността, обемът на индийския внос почти се удвои.
(45)
Делът на вноса от Индия на пазара на Общността се увеличи от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Успоредно на бързото нарастване на обемите на вноса между 1999 г. и ПР, техният пазарен дял нарасна от 3,3 % на 6,7 %, докато общото потребление на Общността спадаше.
(46)
Що се отнася до средната импортна цена, тя първо се увеличи през периода от 1996 г. до 1997 г., а впоследствие се понижи. Най-ниското ниво на цените беше достигнато през 1999 г.
(47)
Поради липсата на коментари относно обема и цената на вноса от Индия, предварителните заключения, описани в номерирани съображения 56-58 от временния регламент се потвърждават.
(48)
Относно подбиването на цените, с оглед на горепосочените промени относно състава на промишлеността на Общността, изчисленията бяха изменени. Методологията за изчисляване на дъмпинговите маржове, както е пояснено в номерирани съображения 59 и 61 от временния регламент, останаха обаче непроменени. Напомня се, че с цел анализиране на подбиването на цените, цените на различните видове PTY с произход от Индия бяха сравнени с цените за подобни видове, произвеждани и продавани от промишлеността на Общността. Предложеното от индийските производители износители сравнение на общите средни цени не би взело предвид съществуването на различните видове на изделието и би довело до подвеждащи резултати.
(49)
На тази база, ревизираните дъмпингови маржове, изразени като процент от цените на промишлеността на Общността, варираха между 23 % и 28 % за производителите износители, които съдействаха за разследването.
3. Състояние на промишлеността на Общността
(50)
След горепосоченото изключване на един от съдействащите производители от Общността от дефиницията на промишлеността на Общността, предварително установените показатели за вредата бяха съответно ревизирани. Данните по-долу показват развитието на показателите за вредата през разглеждания период по отношение на двамата останали съдействащи производители от Общността. Поради съображения, свързани с поверителността, тъй като промишлеността на Общността се състои от само двама производители от Общността, данните са индексирани.
(51)
Производственият обем на промишлеността на Общността се е увеличил с 18 % през разглеждания период. Трябва да бъде отбелязано, че основното увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г. След това производственият обем следваше нестабилна крива и достигна, през ПР, ниво, съпоставимо с нивото, което беше достигнато през 1998 г.
(52)
Производственият капацитет беше установен на базата на теоретичната максимална производителност в час на инсталираните машини, умножена по годишните теоретични работни часове, като е съобразено времето за поддръжка и други подобни прекъсвания на производството.
(53)
Увеличението на производствения капацитет се разви на два етапа. Първото увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г., т.е. увеличение от 16 %. Отбелязано е, че производственият обем на промишлеността на Общността също е нараснал до съпоставима степен през този период, в резултат от стабилно и високо ниво на оползотворяване на капацитета. Второто нарастване настъпи между 1999 г. и края на ПР, когато производственият капацитет се повиши с около 14 %. През този период, нивото на производство остана сравнително стабилно, което обяснява намаляването на степента на оползотворяване на капацитета.
(54)
Намаляването на нивото на запасите през периода от 1996 г. до 1999 г. се обяснява със значително нарастване на обема на продажбите в сравнение с обема на производството през същия период. След това, нивото на запасите се увеличи поради значителното намаляване на обема на продажбите, докато производството леко се увеличи.
(55)
През разглеждания период обемът на продажбите на Индустрията на Общността се увеличи с 6 %. Той достигна своя връх през 1998 г. (увеличение от 21 % в сравнение с 1996 г.) и след това се понижи с 13 % в последващия период.
(56)
През периода 1996 г. до 1998 г., обемът на продажбите на промишлеността на Общността нарасна по-слабо в сравнение с развитието на общото потребление в Общността. Впоследствие, неговият спад беше по-отчетлив от намалението на общото търсене на PTY, отбелязано в Общността между 1998 г. и ПР. Това обяснява факта, че пазарните дялове постоянно намаляваха.
(57)
Индийските производители износители претендираха, че Комисията трябва да вземе предвид развитието на пазарния дял на всички производители в Общността през разглеждания период, а не само развитието на пазарния дял на промишлеността на Общността. Това би показало общо увеличение на пазарния дял.
(58)
Трябва да бъде отбелязано, че съгласно член 3, параграф 1 от основния регламент , определянето на вредата се приема като означаващо съществена вреда за промишлеността на Общността. Затова, определянето на вредата е ограничено до цялостното икономическо положение на съдействащите производители от Общността, представляващи промишлеността на Общността както е дефинирано в номерирано съображение 42. Въпреки това, таблицата в номерирано съображение 86 показва, че пазарният дял на другите производители в Общността също е намалял в значителна степен през разглеждания период. Фактически, ролята на другите производители в Общността е оценена в контекста на въпроса за причинната връзка. Затова аргументът беше отхвърлен.
(59)
Средната продажна цена на промишлеността на Общността остана стабилна между 1996 г. и 1998 г. и спадна с 5 % през последващия период. Напомня се, че при сравняване на цените за съпоставимите видове на продукта, продавани на пазара на Общността през ПР бяха установени маржове на подбиване на цените от 23 % до 28 %.
(60)
Рентабилността на промишлеността на Общността, изразена като възвръщаемост на нетните продажби на пазара на Общността, рязко спадна през разглеждания период от положително ниво през 1996 г. до значително отрицателно ниво през ПР.
(61)
Нивото на инвестициите беше особено високо през 1996 г. и 1998 г., и е свързано с увеличаването на производствения капацитет. През ПР инвестициите бяха крайно ограничени в сравнение с тези години.
(62)
Способността на промишлеността на Общността да набира капитал от външни източници на финансиране или от компании-майки не беше сериозно засегната в началото на разглеждания период. Но като се отчита нивото на загубите през ПР, способността за набиране на капитал беше сериозно застрашена през ПР.
(63)
Възвръщаемостта на нетните инвестиции (изразяваща рентабилността като процент от сумата на активите на промишлеността на Общността) се считаше за адекватен показател в този случай.
(64)
Развитието на възвръщаемостта на нетните активи съответстваше на данните за рентабилността и показа ясно влошаване на финансовото положение на промишлеността на Общността, особено след 1998 г.
(65)
Индийските производители износители поставиха под въпрос нивото на възвръщаемост на активите на базата на съответното развитие на цените на PTY и на основната суровина, която се използва за производството на PTY (по-конкретно POY). Твърдеше се, че тъй като средните продажни цени на PTY са се увеличили повече от покупната цена на POY, това би трябвало да води до позитивно развитие на възвръщаемостта на активите.
(66)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР средната цена на PTY и POY имаше сходно развитие. На второ място трябва да се вземат предвид другите елементи на разходите, т.е. други използвани материали, както и производствените разходи. Всички тези елементи са проверени и взети предвид при установяването на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период. Развитието на стойността на активите трябва също да се вземе предвид в това отношение. Затова аргументът беше отхвърлен.
(67)
Данните относно паричния поток потвърдиха влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Общността. То обаче остана положително през разглеждания период и достигна своя връх през 1999 г. Този връх се отнася предимно за паричните потоци през 1999 г. от значителен брой търговски сделки, отчетени през 1998 г., които бяха действително инкасирани през 1999 г.
(68)
През разглеждания период броят на служителите се увеличи с 23 %. През същия период разходите за работна ръка се увеличиха с 45 %.
(69)
През разглеждания период производителността спадна с 5 %.
(70)
През периода 1996 г. до 1998 г., финансовите резултати на промишлеността на Общността бяха задоволителни, което показваше, че тя поне отчасти се беше възстановила от въздействието на дъмпинговия внос на продукта с произход от трети държави, по отношение на който през 1996 г. бяха предприети антидъмпингови мерки. След това, между 1999 г. и ПР, с оглед на увеличаването на дъмпинговия внос от Индия, положението на промишлеността на Общността отново стана несигурно.
(71)
Окончателните дъмпингови маржове са явно значителни. Предвид обема на вноса и дъмпинговите вносни цени, въздействието на тези дъмпингови маржове не може да се разглежда като незначително.
4. Заключение относно вредата
(72)
Предварителното заключение, че промишлеността на Общността е понесла съществена вреда през ПР в смисъла на член 3 от основния регламент с настоящото се потвърждава. Несигурното положение на промишлеността на Общността стана очевидно в периода след 1998 г. Наистина, между 1996 г. и 1998 г. производственият обем на промишлеността на Общността се увеличи (+17 %), а оползотворяването на капацитета беше високо, търговският обем също се увеличи (+21 %), докато продажните цени останаха стабилни и индустрията все още беше рентабилна (по отношение на възвръщаемост на нетния оборот, възвръщаемост на сумата на активите и положение на паричния поток). Впоследствие промишлеността на Общността беше в състояние да увеличи своите инвестиции и брой служители, а паричният поток през този период остана благоприятен. Това позитивно развитие се обяснява с комбинирания позитивен ефект от въвеждането на антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Тайланд,Тайван и Малайзия, възстановяване на почтената търговия на пазара на Общността, и с разширяването на потреблението на PTY в Общността.
(73)
След 1998 г., положението на промишлеността на Общността започна да се влошава съществено. Въпреки, че производственият обем остана стабилен, оползотворяването на производствения капацитет спадна със седем процентни пункта, обемът на продажбите спадна с 13 %, а същевременно продажните цени също спаднаха с 5 %. Като последица от това промишлеността на Общността започна да понася значителни загуби и нивото на инвестициите също беше засегнато.
(74)
Индийските производители износители твърдяха, че някои от гореописаните показатели за вредата са се развили позитивно през разглеждания период и съответно не указвали за вреда.
(75)
На първо място трябва да се отбележи, че съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент , нито един от икономическите фактори, описани в този член не дава непременно решително указание дали промишлеността на Общността понася съществена вреда. Въпреки, че е вярно, че икономическото положение на промишлеността на Общността се подобри през периода от 1996 г. до 1998 г., по-важното е, че цифрите и горните заключения ясно показват силно влошаване на положението на промишлеността на Общността в последвалия период, и че през ПР промишлеността на Общността е понесла съществена вреда. Затова аргументът беше отхвърлен и горните заключения, т.е., че промишлеността на Общността е понесла съществена вреда, са потвърденИ.
З. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Увод
(76)
Съгласно член 3, параграф 6 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Общността, както е дефинирана в номерирано съображение 42, е причинена от дъмпинговия внос от Индия. Съгласно член 3, параграф 7 от основния регламент , Комисията проучи и други известни фактори, които биха нанесли вреда на промишлеността на Общността за да се увери, че причинената от тези фактори вреда не се приписва погрешно на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(77)
Между 1996 г. и ПР, обемът на вноса с произход от Индия се утрои от 7 583 тона на 22 683 тона. Увеличението настъпи на два етапа: за първи път между 1996 г. и 1998 г. с ръст от 138 %, а след това в периода от 1999 г. до ПР, с ръст от 92 %, от 11 824 тона на 22 683 тона, т.е. увеличение с около 10 800 тона. Трябва да бъде отбелязано, че, докато първото увеличение настъпи, докато пазарът на Общността все още се разширяваше, второто настъпи по време, когато потреблението на Общността отбеляза значителен спад (-14 000 тона). През същия период, т.е. от 1999 г. до ПР, търговският обем на промишлеността на Общността спадна с около 13 %.
(78)
Същото може да бъде отбелязано в относителни понятия. Индийският пазарен дял нарасна от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Това увеличение настъпи двуетапно: между 1996 г. и 1998 г., от 2,7 % на 4,9 %, и между 1999 г. и ПР, от 3,3 % на 6,7 %.
(79)
През 1999 г., индийската вносна цена спадна до ниското ниво от средно 1,4 EUR на тон, намаление с около 17 % в сравнение с предходната година и с 26 % в сравнение с 1996 г. С тази политика на ниска цена те бяха в състояние да увеличат своя търговски обем и да си възвърнат загубените пазарни дялове през 2000 г. и ПР. След това цените достигнаха нивото си от 1998 г., но все още бяха средно по-ниски от тяхното ниво през 1996 г. и 1997 г.
(80)
Трябва да бъде напомнено, че през ПР бяха установени значителни дъмпингови маржове в порядъка между 23 % и 28 %. Това ясно указва за силния ценови натиск, упражнен от индийския внос през ПР. Наистина, с пазарен дял от 6,7 % през ПР, това ниво на подбиване на цената със сигурност е оказало значително отрицателно въздействие върху този прозрачен и депресиран пазар на Общността, и то за продукт, който е изключително се влияе от цените.
(81)
Същевременно настъпи намаление на пазарния дял промишлеността на Общността с около един процентен пункт между 1996 г. и 1998 г. и с още един процентен пункт между 1999 г. и ПР. Това намаление трябва да се разглежда в светлината на ценовите развития на промишлеността на Общността. Наистина тя трябваше да намали цените си със 7 % през 1999 г. в сравнение с 1998 г. за да поддържа своята позиция на пазара. Трябва да бъде напомнено, че през същата година цените на вноса от Индия спаднаха със 17 %. След това цената на промишлеността на Общността остана сравнително стабилна, обаче на ниво, което не беше достатъчно за да поддържа позитивно финансово състояние. За разлика от индийците, промишлеността на Общността не беше в състояние да подобри своята средна продажна цена в Общността през периода от 2000 г. до ПР.
(82)
През периода от 1996 г. до 1998 г. въпреки нарастването на вноса от Индия промишлеността на Общността се разви благоприятно, тъй като лоялната търговия, на разширяващия се пазар на Общността, беше възстановена след налагането на антидъмпингови мита върху вноса на PTY с произход от различни държави (вижте по-нататък). От 1999 г. насам, обаче, финансовото състояние на промишлеността на Общността значително се влоши. Както е обяснено по-горе, обемът на продажбите и цените започнаха да спадат, и рентабилността, възвръщаемостта на инвестициите, както и паричния поток бяха сериозно засегнати. Това съвпада с периода, когато индийските цени значително се понижиха и обемът на вноса започна съществено да се увеличава, т.е. обемът на техния внос през периода от 1999 г. до ПР се удвои.
3. Въздействие на всички други известни фактори
(83)
Тъй като никоя заинтересована страна не представи допълнителна информация или коментари, заключението, направено в номерирано съображение 91 от временния регламент, че вносът с произход от Индонезия и Тайван, вероятно също е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Общността през ПР, се потвърждава.
(84)
На този много прозрачен пазар, значителните количества внос на PTY на ниска цена с произход от която и да било държава вероятно причиняват вреда на промишлеността на Общността до степен, която може да се счита за съществена. Ако степента на въздействие на вноса от Индия, обаче, бъде съпоставена с въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, трябва да бъде взето предвид значителното увеличение на вноса от Индия през периода от 1999 г. до ПР, както като абсолютна, така и като относителна величина, както и средната цена на вноса от Индия през ПР, която осреднено беше по-ниска от цените на вноса от Индонезия и Тайван, като се отчита, че този внос отчасти подлежи на антидъмпингови мита. При тези обстоятелства може да се направи заключението, че въздействието на вноса от Индия със сигурност не беше по-маловажно от въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, и че следователно има истинска и значителна връзка между вноса от Индия и несигурното положение на промишлеността на Общността.
(85)
Що се отнася за вноса от останалите трети страни, поради липсата на коментари, предварителното заключение, че този внос не може да се разглежда като оказал вредни въздействия върху промишлеността на Общността е също потвърдено.
(86)
Таблицата по-долу, основаваща се на информация, получена от някои компании и съдържаща се в жалбата, показва развитието на обема на продажбите и на пазарния дял на другите производители в Общността.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Тонове
134 366
144 831
150 544
136 097
142 797
131 924
Пазарен дял
47,0 %
42,4 %
40,8 %
38,5 %
39,6 %
38,9 %
(87)
От горните данни е видно, че обемът на продажбите на PTY на други производители в Общността през периода от 1996 г. до ПР значително се е намалил както в абсолютни, така и в относителни стойности. Освен това, трябва да бъде напомнено, че много от тези други производители в Общността всъщност бяха част от първоначалните тъжители. Тези компании не бяха в състояние да окажат пълно съдействие за настоящото разследване поради липса на ресурси, но напълно подкрепиха процедурата и оказаха пълно или частично съдействие за други подобни неотдавнашни процедури.
(88)
С оглед на гореизложеното е прието заключението, че другите производители в Общността не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Общността през ПР.
(89)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че големите инвестиции, направени от промишлеността на Общността през разглеждания период, в действителност също са причинили влошаване на нейното финансово състояние.
(90)
Както е пояснено по-горе, инвестициите, направени от промишлеността на Общността бяха свързани с увеличаване на нейния производствен капацитет. Първото увеличение на капацитета беше направено между 1996 г. и 1998 г., когато потреблението в Общността се разширяваше. Поради това промишлеността на Общността увеличи своя производствен обем и беше в състояние да увеличи и обема на продажбите си в съответствие с разширението на пазара на Общността. С оглед на това позитивно развитие промишлеността на Общността разшири своя производствен капацитет за втори път между 1999 г. и ПР. Увеличението възлезе на около 10 000 тона. Този път, обаче, промишлеността на Общността не можа да увеличи производителността и обема на продажбите си за запълване на инсталираните нови мощности и поради това степента на оползотворяване на капацитета значително се понижи. Тъй като производството на PTY е капиталоемка промишленост и съответно постоянните разходи са значителни, намаляването на производителността и на обема на продажбите в периода от 1999 г. до ПР имаше директно отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността. Следва да бъде отбелязано, че през същия период цената на основната суровина остана стабилна.
(91)
Затова увеличението на капацитета през периода от 1999 г. до ПР наистина имаше отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността. Това стана, защото то съвпадна с понижаването на обема на производството и продажбите на промишлеността на Общността. Последното понижаване, обаче, се дължеше на натиска от вноса на индийски PTY върху пазара на Общността. Въпреки, че потреблението в Общността спадна с около 14 000 тона през периода от 1999 г. до ПР, обемът на вноса на индийски PTY нарасна с около 10 000 тона през същия период, поради агресивно ценово поведение. Цените на PTY, внесени от Индия, наистина значително подбиваха цените на промишлеността на Общността през ПР и съответният обем на вноса нарасна до такава степен, че промишлеността на Общността не беше в състояние да увеличи, или дори да ограничи, намаляването на обема на своите продажби и производство и следователно да ограничи отрицателното въздействие на инсталирания свръх капацитет.
(92)
Счита се, че ако разходите, свързани с инвестициите, и следователно увеличението на инсталирания капацитет, наистина имаха отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността през периода от 1999 г. до ПР, това въздействие, обаче, беше изострено от факта, че промишлеността на Общността трябваше да намали обема на своите продажби, производството и продажни цени. Това от своя страна се дължеше на натиска на ниските цени на вноса от Индия, обемът на който се увеличи повече от два пъти през същия период, когато общото потребление в Общността спадаше.
(93)
Затова е ясно, че при липса на дъмпингов внос от Индия промишлеността на Общността би била в състояние да поддържа своите продажни цени на нивото от 1998 г. и да увеличи обема на своето производство и продажби. Това би довело и до икономии от мащаба и при лоялни търговски обстоятелства промишлеността на Общността би била в състояние да поеме повечето, ако не всички, допълнителни постоянни разходи, свързани с нейните инвестиции.
(94)
Потреблението в Общността като цяло се увеличи през разглеждания период, но през периода от 1999 г. до ПР то спадна. Въпреки, че тази низходяща тенденция съвпадаше с намаляването на обема на продажбите на промишлеността на Общността, трябва първо да бъде отбелязано, че обемът на продажбите на промишлеността на Общността пропорционално намаляваше повече от потреблението в Общността. Второ, през същия период вносът с произход от Индия се увеличи повече от два пъти. Затова, дори и да не може да бъде изключено, че това свиване на търсенето имаше неблагоприятно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, то трябва да се счита за по-слабо в сравнение с въздействията на дъмпинговия внос.
(95)
Индийските производители износители твърдяха, че промишлеността на Общността е понесла вреда поради глобалния икономически спад в света от края на 2000 г., и че това трябва да бъде взето предвид и количествено измерено за целта на анализа на причинната връзка.
(96)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че горният анализ показва, че икономическото състояние на промишлеността на Общността вече беше започнало да се влошава преди края на 2000 г. Второ, при наличието на глобален икономически спад би могло да се очаква, че всички оператори в Общността биха били засегнати по сходен начин. Обаче, докато имаше спад на пазара, индийските производители износители успяха значително да увеличат обема на своите продажби в Общността. Както е пояснено по-горе, обемът на продажбите на промишлеността на Общността спадна пропорционално повече от потреблението в Общността. Освен това, въздействието на глобалния спад вече е отразено в горепосоченото свиване на търсенето.
(97)
С оглед на гореизложеното, дори и да не може да бъде изключено, че икономическият спад също имаше въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, е направено заключението, че то е по-маловажно в сравнение с депресивното ценово въздействие на дъмпинговия внос.
(98)
Индийските производители износители твърдяха, че загубата на пазарен дял за промишлеността на Общността се дължи на факта, че тя е избрала експортните продажби, вместо вътрешните продажби. Увеличението на експортния обем на промишлеността на Общността показва, че тя е конкурентоспособна на пазарите, където преобладава лоялната търговия. Трябва също да бъде напомнено, че въпреки наистина учетворения експортен обем през разглеждания период, той остана пределен в сравнение с общия размер на продажбите на промишлеността на Общността. И накрая се отбелязва, че рентабилността на промишлеността на Общността е установена на базата на нейните продажби само на пазара на Общността. Поради липсата на допълнителни коментари по тези заглавия предварителните заключения по номерирани съображения 96-98 от временния регламент се потвърждават.
(99)
В това отношение не бяха получени коментари и затова заключенията по номерирани съображения 93-95 от временния регламент, че вредата, понесена от промишлеността на Общността, не може да се дължи на цената на суровината на промишлеността на Общността се потвърждават.
(100)
Индийските производители износители твърдяха, че намаляването на производствения обем през ПР следва да бъде приписано на умишленото закриване на завод на един от двата производители в Общността, представляващи промишлеността на Общността. Разследването, обаче, показа, че през ПР не е извършено закриване на завод. Въпросният производител потвърди, че не е било извършено никакво закриване на завод и потвърди, че всяко намаляване на техния производствен обем през ПР се дължи на въздействието на нарасналите обеми PTY с ниски цени на пазара на Общността. Затова аргументът беше отхвърлен.
4. Заключение относно причинната връзка
(101)
В заключение е потвърдено, че дъмпинговият внос е имал вредно въздействие, особено в периода от 1999 г. до ПР, върху промишлеността на Общността, чието състояние се характеризира с намаляващ обем на продажбите, депресирани продажни цени, загуба на пазарен дял и значително влошаване на финансовото състояние, особено по отношение на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите. Наистина, през същия период обемът на вноса от Индия значително се увеличи както в абсолютни, така и в относителни стойности, на цени, за които беше установено, че значително подкопават цената на промишлеността на Общността.
(102)
Бяха проучени и следните други известни фактори: внос с произход от други трети държави, продажби на други производители от Общността, инвестиции на промишлеността на Общността, свиване на търсенето, глобален икономически спад, цена на суровината и експортни характеристики на промишлеността на Общността. Беше установено, че някои от тези фактори също са имали вредно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността. Въздействието на тези фактори влоши значителното негативно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, предизвикано от прилива на внос с произход от Индия, които, разглеждани поотделно, също причиниха съществена вреда на промишлеността на Общността.
(103)
Предвид горния анализ, в който въздействията на всички известни фактори, както и тяхното въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, са съответно разграничени и разделени от вредните въздействия на дъмпинговия внос, и след като беше установено, че вредата, причинена от други фактори не е приписана на дъмпинговия внос, с настоящото е потвърдено, че тези други фактори като такива не отменят факта, че съществува истинска и значителна причинна връзка между дъмпинговия внос и установената съществена вреда.
И. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(104)
С оглед на събитията, които настъпиха след определянето на предварителните заключения, т.е. закриването на инсталация на Dupont SA, беше преразгледано дали въпреки заключенията относно вредата от дъмпинга съществуват наложителни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки.
1. Индустрия на Общността и други производители в Общността
(105)
Както е пояснено във временния регламент, няма причина за поставяне под съмнение на жизнеспособността и конкурентоспособността на промишлеността на Общността в ситуация, при която се прилагат нормални пазарни условия. Фактите показаха, обаче, че при липсата на лоялни търговски условия, съществуването на промишлеността на Общността е сериозно застрашено. Наистина нелоялната търговия на пазара на Общността вече доведе до закриването на Dupont SA, което не можа да оцелее при съществуващата депресивна пазарна конюнктура. Ако не бъдат наложени мерки, не е изключено и други производители от Общността да претърпят същото развитие.
(106)
Трябва да бъде напомнено, че въпреки факта, че само двама производители от Общността бяха в състояние да съдействат за разследването, процедурата беше напълно подкрепена от производители в Общността, представляващи около 75 % от производството на Общността. Както е пояснено по-горе, другите производители от Общността също видяха еродирането на техния пазарен дял и на обема на продажбите им на пазара на Общността.
(107)
Поради това предварителните заключения, че би било в интерес на промишлеността на Общността и на другите производители от Общността да бъдат въведени мерки са потвърдени.
2. Вносители
(108)
На предварителния етап не бяха получени никакви отговори от никой вносител или търговец. Във временния регламент беше направено заключението, че налагането на мерки не би засегнало съществено тяхното положение.
(109)
Поради липсата на допълнителни коментари от страна на заинтересовани страни след налагането на временните мерки, горните заключения са потвърдени.
3. Доставчици на суровини
(110)
Поради липсата на каквито и да било коментари, временното заключение, че е в интерес на промишлеността в началото на производствения процес да бъдат въведени мерки, с настоящото се потвърждава.
4. Потребители
(111)
На предварителния етап оказа съдействие само един потребител. Поради липсата на каквито и да било коментари или реакции след налагането на временните мерки, заключението, че налагането на мерките не би било в ущърб на жизнеспособността и конкурентоспособността на потребителите с настоящото се потвърждава.
5. Заключение
(112)
Неналагането на антидъмпингови мерки би застрашило сериозно съществуването на промишлеността на Общността и на другите производители от Общността. Това се подсилва от факта, че поради преобладаващите нелоялни търговски условия на пазара на Общността, един производител от Общността неотдавна трябваше за закрие своя завод в Общността.
(113)
Точно обратното, ако не бъдат въведени окончателни мерки, продължителният спад в рентабилността на промишлеността на Общността, наблюдаван през разглеждания период, би бил застрашен допълнително поради риска от по-нататъшни закривания на заводи за PTY в Общността.
(114)
С оглед на гореизложеното, Комисията стигна до заключението, че не съществуват наложителни причини да не бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки.
Й. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(115)
Степента на отстраняване на вредата беше изчислена на базата на методологията, пояснена в номерирани съображения 122-125 от временния регламент, с цел да бъде установена степента на мерките, които следва на бъдат наложени окончателно.
(116)
Индийските производители износители твърдяха, че нивото на печалба, използвано за изчисляване на цената, която не нанася вреда, е избрано произволно, тъй като се основава на най-високия марж на печалба, наблюдаван през разглеждания период.
(117)
Трябва да бъде напомнено, че разгледаното ниво на печалба за изчисляване на цената, която не нанася вреда, трябва да съответства на ниво, което е разумно да се очаква, че промишлеността на Общността би постигнала при отсъствие на неправомерния дъмпинг. Прие се за разумно 1998 година да бъде избрана като отправна точка, тъй като се считаше, че през тази година вносът от Индия все още нямаше депресивно въздействие върху цените на промишлеността на Общността, и че вносът от другите държави, подлежащи на мерките, беше вече на ниво, подобно на това през ПР. Фактът, че един производител от Общността трябваше да бъде изключен от дефиницията на промишлеността на Общността, поради което за разглеждания период бяха установени нови данни за рентабилността, не променя предварителните заключения, че би могло разумно да се очаква, че при лоялни пазарни условия тази индустрия би достигнала ниво на печалба от 8 % при отсъствие на дъмпингов внос.
(118)
С оглед на гореизложеното, използваната методология за установяване на нивото на отстраняване на вредата, както е описано в номерирани съображения 122-125 от временния регламент, беше утвърдена.
(119)
Както е посочено по-горе по отношение на маржовете на подбиване на цените, бяха разгледани и изменени също и маржовете на вредата.
2. Окончателни мерки
(120)
В светлината на гореизложеното и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент трябва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито на нивото на установените дъмпингови маржове, тъй като във всички случаи те бяха по-ниски от маржовете на вредата.
(121)
Относно паралелната процедура срещу субсидирането по отношение на Индия, съгласно член 24, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4), (по-долу наричан „основния регламент срещу субсидирането“), и член 14, параграф 1 от основния регламент , никой продукт няма да бъде подлаган и на двете мита - андидъмпингово и изравнително - с цел справяне с една и съща конюнктура, произтичаща от дъмпинг или експортно субсидиране. Затова е необходимо да се определи дали, и до каква степен, субсидираните суми и дъмпинговите маржове произтичат от една и съща конюнктура.
(122)
С Регламент (ЕО) № 2094/2002 на Съвета (5) беше наложено окончателно изравнително мито, съответстващо на сумата на субсидията, за която беше установено, че е по-ниска от маржа на вредата относно всички износители. Всички разследвани схеми на субсидиране, за които се установи, че подлежат на изравняване, представляваха експортни субсидии по смисъла на член 3, параграф 4, буква a) от основния регламент срещу субсидирането. Поради това установените окончателни дъмпингови маржове за съдействащите производители износители в Индия се дължат отчасти на съществуването на тези експортни субсидии. При тези обстоятелства не се счита за уместно да бъдат наложени и двете мита - изравнително и антидъмпингово - до пълната степен на съответните окончателно установени суми на експортни субсидии и дъмпингови маржове. Затова окончателното антидъмпингово мито трябва да бъде коригирано за да отразява действителния дъмпингов марж, останал след налагането на окончателното изравнително мито, компенсиращо въздействието на експортните субсидии.
(123)
Въз основа на гореизложеното, окончателните мита са както следва:
Наименование на компанията
Дъмпингов марж
Процент на окончателното изравнително мито за компенсиране на експортните субсидии
Процент на окончателното антидъмпингово мито
Indo Rama Synthetics Limited
10,7 %
4,1 %
6,6 %
Reliance Industries Limited
6,1 %
0 %
6,1 %
Welspun Syntex Limited
17,0 %
9,1 %
7,9 %
Съдействащи компании, които не са включени в представителната извадка
8,9 %
5,2 %
3,7 %
Всички други компании
17,0 %
9,1 %
7,9 %
(124)
Посочените в настоящия регламент тарифи на антидъмпинговото мито за отделните компании бяха установени на базата на разкритията от настоящото разследване. Затова те отразяват положението, установено през време на това разследване по отношение на тези компании. Тези митнически тарифи (противопоставени на приложимата в страната тарифа по отношение на „всички други компании“) се прилагат изключително по отношение на вноса на продукти с произход от съответната държава и произведени от компаниите, следователно от споменатите конкретни юридически лица. Вносните продукти, произведени от която и да било друга компания, която не е изрично посочена в оперативната част на настоящия регламент с посочено име и адрес, включително организации, свързани с посочените конкретно, не могат да се възползват от тези тарифи и се облагат с митническата тарифа, приложима за „всички други компании“.
(125)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически тарифи за отделните компании (напр. след промяна на наименованието на организацията или след учредяването на нови производствени или търговски организации) трябва да бъде своевременно адресирано до Комисията (6), заедно с цялата съответна информация, по-конкретно всяка промяна в дейността на компанията, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, произтичаща от промяната на наименованието или от промяната в производствените и търговските организации. Комисията, ако е уместно, след консултация с Консултативния комитет, прави съответното изменение на Регламента като актуализира списъка на компаниите, ползващи се от индивидуални митнически тарифи.
(126)
Тъй като представителната извадка е използвана за разследването на дъмпинга, в тази процедура не може да бъде започнато ново разследване на износителите съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент с цел определяне на индивидуалните дъмпингови маржове. Но за да се осигури равностойно третиране на всеки наистина нов индийски производител износител и на съдействащите компании, които не са включени в извадката, се счита, че трябва да се предвиди условие средното претеглено мито, наложено за последните компании, да се прилага и за всеки нов индийски производител износител, който иначе би имал право на индивидуално мито съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент.
3. Събиране на временните мита
(127)
С оглед на величината на установения дъмпингов марж и в светлината на сериозността на вредата, причинена на промишлеността на Общността, се счита за необходимо сумите, обезпечени с временните анатидъмпингови мита, наложени с временния регламент, т.е. Регламент (EО) №1412/2002, да бъдат окончателно събрани при процента на окончателно наложеното мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се окончателно антидъмпингово мито по вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки, код по КН 5402 33 00, с произход от Индия.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, с което се облага нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу компании, е както следва:
Компания
Митническа тарифа (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chhabria Polyester Corporation
Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg,
Mumbai 400 023, India
3,7 %
A 388
Indo Rama Synthetics Limited
51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001,
Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India
6,6 %
A 389
Microsynth Fabrics Limited
6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema,
Mumbai 400 020, India
3,7 %
A 390
Modern Petrofils
NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391
210, India
3,7 %
A 391
Nova Petrochemicals Limited
402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India
3,7 %
A 392
Parasrampuria Industries Limited
208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India
3,7 %
A 393
Reliance Industries Limited
Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India
6,1 %
A 394
Sarla Polyester Limited
304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India
3,7 %
A 395
Supertex Industries Limited
Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road,
Princess Stree, Mumbai 400 002, India
3,7 %
A 396
Welspun Syntex Limited
Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth
Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India
7,9 %
A 397
All other companies
7,9 %
A 999
3. Действащите условия относно митата се прилагат, освен когато е предвидено друго условие.
Член 2
Когато нов производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнесъл за Общността продукта, описан в член 1, параграф 1, през периода на разследването (1 октомври 2000 г. до 30 септември 2001 г.),
-
не е свързан с никой от износителите или производителите в Индия, които подлежат на антидъмпинговите мерки, наложени от настоящия регламент,
-
действително е изнесъл за Общността разглеждания продукт след периода на разследването, въз основа на който са предприети мерките, или е сключил неотменяемо договорно задължение да изнесе значително количество за Общността,
Съветът, с просто мнозинство по отношение на предложение, представено от Комисията след съгласуване с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2 като добави новия производител износител към компаниите, облагани със средно претеглената митническа тарифа от 3,7 %, посочена в този член.
Член 3
Сумите, обезпечени като временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕО) № 1412/2002 за внос на текстурирани прежди от полиестерни нишки, код по КН 5402 33 00, с произход от Индия, се събират окончателно при размера на окончателното мито, наложено с настоящия регламент. Обезпечените суми над окончателния размер на антидъмпинговите мита се връщат.
Внесените суми, превишаващи размера на окончателното антидъмпингово мито, се връщат.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2002 година.
Regulamento (CE) n.o 2093/2002 do Conselho
de 26 de Novembro de 2002
que institui um direito anti-dumping definitivo e que determina a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de fios de filamentos texturizados de poliésteres (PTY) originários da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Económica Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia(1), e, nomeadamente, o seu artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1) Pelo Regulamento (CE) n.o 1412/2002(2) ("regulamento provisório") a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações na Comunidade de fios de filamentos texturizados de poliésteres (a seguir designados "PTY") originários da Índia.
(2) Simultaneamente, pelo Regulamento (CE) n.o 1411/2002(3), a Comissão instituiu um direito de compensação provisório sobre as importações de PTY originárias da Índia.
(3) Recorde-se que o inquérito relativo ao dumping e ao prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2000 e 30 de Setembro de 2001 (a seguir designado "período de inquérito"). Foi detectado um erro de escrita no regulamento provisório e confirmou-se que, tal como demonstrado nos quadros a seguir, o exame das tendências relevantes para a análise do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 1996 (e não 1 de Outubro de 1997, como enunciado no regulamento provisório) e o termo do período de inquérito ("período considerado"). Este período foi escolhido tendo em vista uma análise da evolução global da situação económica da indústria comunitária, considerando o impacto da instituição de medidas anti-dumping em 1996 em relação à Indonésia, à Malásia, a Taiwan e à Tailândia.
B. PROCESSO POSTERIOR
(4) Na sequência da instituição do direito anti-dumping provisório sobre as importações de PTY originárias da Índia, algumas partes interessadas apresentaram observações por escrito às partes que o solicitaram foi concedida uma audição.
(5) A Comissão continuou a reunir e a verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas.
(6) Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais se pretendia recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo e a cobrança a título definitivo dos montantes garantes do direito provisório. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações.
(7) Além das visitas de verificação já efectuadas na fase provisória, após a instituição das medidas provisórias a Comissão procedeu igualmente a verificações nas instalações de um produtor comunitário de PTY estabelecido na Irlanda - Unifi Textured yarns Ltd.
(8) As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram devidamente tidas em conta e as conclusões provisórias foram alteradas sempre que necessário.
C. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(9) Os produtores-exportadores indianos alegaram que a Comissão, na sua análise, não teve em consideração a existência de três segmentos do mercado comunitário para os PTY, que seriam alegadamente evidenciados pelos níveis significativamente diferentes dos preços médios de venda dos PTY segundo sejam originários da Índia, de outros países terceiros ou se trate dos PTY produzidos pela indústria comunitária. Os referidos produtores-exportadores alegam que este aspecto foi confirmado pelo facto de o preço médio da indústria comunitária durante o PI ter sido 50 % mais elevado do que o preço das importações indianas, diferença que alegadamente revela que os PTY produzidos na Comunidade não são em todos os aspectos similares aos PTY originários da Índia.
(10) Recorde-se que na fase provisória foi estabelecido que os diversos tipos e qualidades de PTY não apresentavam diferenças significativas em termos das suas características físicas e de utilizações de base e que, nestas circunstâncias, para efeito do inquérito, os diferentes tipos de PTY deveriam ser todos considerados um único produto. Foi igualmente concluído provisoriamente que os PTY produzidos na Índia e exportados para a Comunidade e os PTY fabricados pelos produtores comunitários possuíam características físicas de base idênticas e se destinavam a utilizações comparáveis, pelo que deveriam ser considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 (a seguir designado "regulamento de base"). A este respeito, as diferenças de preços não podem ser, só por si, consideradas um critério válido para a definição do produto similar.
(11) Além disso, quanto ao argumento referente à segmentação do mercado, não foram apresentadas provas ou estabelecida uma linha divisória clara baseada em critérios objectivos que pudessem apoiar a conclusão de que as importações originárias da Índia e o produto produzido pela indústria comunitária são produtos diferentes. Os preços de venda, só por si, não são considerados um elemento suficiente para estabelecer a segmentação do mercado, nomeadamente para determinar práticas de dumping e de subvenções. As eventuais diferenças de tipo do produto, susceptíveis de implicar uma diferenciação dos preços, foram tidas em conta no cálculo do nível necessário para eliminar a subcotação e o prejuízo, tal como explicado no considerando 48 do presente regulamento.
(12) Pelas razões apresentadas, foi rejeitado o argumento anterior e confirmadas a análise efectuada e a conclusão de que se trata de um produto único.
(13) Na falta de outras observações no que respeita à definição do produto em causa e do produto similar, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 11 a 13 do regulamento provisório.
D. SELECÇÃO DA AMOSTRA
(14) Não tendo sido apresentadas observações sobre a selecção da amostra dos produtores-exportadores indianos, são confirmadas as conclusões expostas nos considerandos 14 a 23 do regulamento provisório.
E. DUMPING
1. Valor normal
(15) Na sequência da adopção das medidas provisórias, os três produtores-exportadores objecto do inquérito contestaram, por diversas razões, o método aplicado para calcular os custos de produção, os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais tendo em vista estabelecer se as vendas eram efectuadas no decurso de operações comerciais normais, bem como determinar o valor normal.
(16) Um produtor-exportador alegou que tinham sido cometidos erros de escrita no que respeita ao rácio do consumo e a uma contabilização dupla ocasional de matérias-primas individuais, o que teria afectado o custo de produção do produto em causa.
(17) Esta alegação foi parcialmente rejeitada pelo facto de o produtor-exportador em causa não ter apresentado, atempadamente para posterior verificação, as informações pertinentes sobre algumas das matérias-primas. Algumas das informações foram recebidas somente após a visita de verificação. Além disso e em qualquer caso, a Comissão baseou a sua determinação nas informações que tinham sido apresentadas antes das visitas de verificação às instalações.
(18) O mesmo produtor-exportador alegou que tinha apresentado correctamente as informações sobre os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais no que respeita ao produto em causa mas que, mesmo assim, a Comissão tinha sobreavaliado essas despesas pois certas "despesas de estabelecimento" (ou seja, despesas administrativas), tal como mencionadas no relatório anual da empresa, tinham sido incluídas nos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais quando se referiam efectivamente aos custos de produção. O referido produtor-exportador alegou também que os lucros de câmbios não tinham sido considerados na contabilização das despesas em causa.
(19) O n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base estipula que "(...) serão tomados em consideração os elementos de prova apresentados sobre a devida repartição dos custos, na condição de que este tipo de repartição tenha sido o tradicionalmente utilizado." Para a contabilização dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, a Comissão baseou-se nas informações auditadas incluídas no relatório anual da empresa, dado que esta não tinha completado a parte do questionário correspondente às mesmas. Por conseguinte, não estavam disponíveis informações que permitissem tomar em consideração uma repartição diferente. A determinação das despesas no relatório anual fazia parte de uma rubrica da contabilidade distinta e separada dos custos de produção. Concluiu-se, por conseguinte, que todas as despesas de estabelecimento não foram incorporadas nos custos de produção declarados pela empresa e que deveriam ser integradas nos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais. Relativamente aos lucros de câmbios, o montante foi incluído nos custos de produção apresentados no relatório anual da empresa. Concluiu-se, por conseguinte, que este montante já tinha sido incorporado no custo de produção declarado pela empresa. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada e confirmado o cálculo original no que respeita a este ponto.
(20) Outro produtor-exportador solicitou um método diferente de repartição no que respeita aos custos de financiamento incluídos nos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais. O produtor-exportador alegou que, embora o volume de negócios fosse considerado um método adequado de repartição no que respeita ao capital de exploração, para os empréstimos a prazo, considerados como um investimento em instalações de produção, o método de repartição mais adequado seria a fabricação dos respectivos produtos. Além disso, foi alegado que dada a cadeia de produtos sucessivamente fabricados nas mesmas instalações, deveria ser evitada a contabilização dupla.
(21) A primeira alegação referente ao método de cálculo foi aceite por ter sido demonstrado que seria efectivamente o mais apropriado para este tipo de custos. Os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais foram revistos antes da sua utilização para determinar se as vendas tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais e para calcular o valor normal. A segunda alegação foi rejeitada, por ser infundada, dado que as informações examinadas aquando das visitas de verificação nas instalações não revelaram qualquer contabilização dupla.
(22) Todos os produtores-exportadores alegaram que não seria adequado incluir nas despesas de venda no mercado interno os custos do frete marítimo, pelo facto de tais custos não serem efectivamente registados.
(23) Tendo esta alegação sido aceite, procedeu-se a um reexame dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais antes da sua utilização para determinar se as vendas eram efectuadas no decurso de operações comerciais normais e para calcular o valor normal.
(24) Outro produtor-exportador alegou que a Comissão 1. tinha feito uma contabilização dupla induzindo, deste modo, um aumento proporcional dos custos financeiros incluídos nos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais; 2. que a Comissão se desviou do método da repartição dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais referentes ao produto em causa ou ao mercado interno e optou por utilizar os encargos referentes a uma categoria, incluindo assim outros produtos além do produto em causa; 3. que a Comissão não se limitou ao PI e se baseou no último exercício orçamental que terminou no decurso do período de inquérito, tanto para calcular os custos de produção como para determinar os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e que 4. a Comissão agrupou certos tipos do produto, afastando-se deste modo dos próprios números de controlo do produto utilizados para assegurar uma comparação equitativa.
(25) A alegação sobre o primeiro aspecto foi aceite tendo, por conseguinte, sido alterados os dados relativos aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais incluídos nesses custos. Sobre o segundo ponto, importa recordar as disposições do n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base mencionadas no considerando 19. Durante a visita de verificação, a Comissão não tomou conhecimento de nenhum registo que demonstrasse que a empresa teria tradicionalmente utilizado uma repartição de custos com base no produto ou no mercado. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada e confirmada a repartição dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais por categoria do produto. A alegação sobre o terceiro aspecto foi parcialmente aceite e, dado que recebeu informações auditadas sobre exercícios financeiros mais recentes que incluíam a segunda metade do PI, a Comissão efectuou novos cálculos dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais incluindo os dados pertinentes mais recentes disponíveis. Relativamente aos custos de produção, a alegação foi rejeitada dado que o cômputo da Comissão se baseava na produção total do produto intermédio enquanto que o produtor-exportador fornecera dados que abrangiam somente parte da produção total. Por conseguinte, considerou-se que o cálculo da Comissão tinha uma base mais representativa e abrangente de toda a produção. Relativamente ao quarto aspecto, a alegação foi rejeitada dado que, para assegurar uma comparação equitativa, a Comissão não procedeu a nenhum agrupamento de tipos de produto que não se incluíssem no âmbito dos números de controlo aplicados. Foram apenas agrupados alguns dos tipos intermédios do produto utilizados para a fabricação do produto em causa com base num quadro fornecido pelo próprio produtor-exportador tendo em vista calcular o custo de produção, utilizado para verificar se as vendas eram efectuadas no decurso de operações comerciais normais e para calcular o valor normal.
2. Preço de exportação
(26) Não foram apresentadas observações sobre a determinação do preço de exportação. Nesta base, são confirmadas as conclusões provisórias, tal como descritas no considerando 32 do regulamento provisório.
3. Comparação
i) Draubaque de direitos no âmbito do regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB)
(27) Todos os produtores-exportadores indianos reiteraram a anterior alegação de que deveria ser concedido o ajustamento do valor normal, solicitado por força do n.o 10, alínea b), do artigo 2.o ou do n.o 10, alínea k), do artigo 2.o do regulamento de base, para ter em conta as vantagens auferidas ao abrigo do regime DEPB pós exportação (considerando 34 do regulamento provisório).
(28) Recorde-se que o n.o 10 do artigo 2.o estipula que "(...) se procederá, para cada caso e em função das respectivas particularidades, aos devidos ajustamentos, que devem ter em conta as diferenças nos factores que se alegue e demonstre que influenciam os preços e a sua comparabilidade...". Em conformidade com o n.o 10, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base, só pode ser efectuado um ajustamento do valor normal se estiverem reunidas cumulativamente duas condições: em primeiro lugar, os direitos de importação devem ser aplicáveis ao produto similar e às matérias-primas fisicamente incorporadas nesse produto, quando esse produto se destinar ao consumo no país de exportação e, em segundo lugar, os referidos direitos devem ter sido reembolsados (ou não ser cobrados) quando da exportação do produto para a Comunidade. As referidas condições constituem a base para determinar eventuais diferenças que afectem a comparabilidade do preço para os factores em questão. Tal como na fase provisória, não foi agora possível demonstrar que a primeira condição se encontrava preenchida. Consequentemente, não foi possível proceder a um ajustamento para ter em conta esse draubaque. Em conformidade com o n.o 10, alínea k), do artigo 2.o "Pode igualmente proceder-se a um ajustamento em relação a diferenças noutros factores (...), se se demonstrar que essas diferenças afectam a comparabilidade dos preços nos termos previstos no presente número, especialmente que, em virtude desses factores, os clientes pagam sistematicamente preços diferentes no mercado interno". No presente caso, não foi demonstrado nenhum dos requisitos apontados, dado que os produtores-exportadores não apresentaram elementos de prova que fundamentassem tal alegação. Por conseguinte, não é possível conceder um ajustamento para as diferenças de outros factores, sendo pois confirmadas as conclusões apresentadas no considerando 34 do regulamento provisório.
ii) Draubaque do direito no âmbito do regime de licença antecipada (Advance License Scheme "ALS")
(29) Dois produtores-exportadores indianos reiteraram a anterior alegação de que deveria ser concedido o ajustamento do valor normal, solicitado por força do n.o 10, alínea b), do artigo 2.o ou do n.o 10, alínea k), do artigo 2.o do regulamento de base, para ter em conta as vantagens auferidas ao abrigo do regime ALS (considerando (34) do regulamento provisório). Além disso, esses produtores-exportadores alegaram que, no contexto do processo anti-subvenções paralelo, a Comissão tinha aprofundado o inquérito e considerado que o referido regime não era passível de medidas de compensação. Por conseguinte, e para sanar esta alegada contradição entre os dois processos, deveria ser concedido o ajustamento solicitado. Ademais, os produtores-exportadores alegaram que a obrigação de demonstrar que as matérias-primas utilizadas na produção no país de exportação continham uma componente fiscal constituía um ónus de prova indevido.
(30) Recorde-se que cada processo anti-dumping é examinado pelo próprio mérito e com base em elementos factuais, jurídicos e cronológicos próprios que podem diferir de um processo para outro. Por conseguinte, o argumento referente ao paralelismo entre dois processos diferentes foi considerado irrelevante. Em qualquer caso, no considerando 66 do Regulamento (CE) n.o 1411/2002 da Comissão foi determinado que "ambos os regimes [o regime de licença antecipada ou o regime de licença antecipada para fornecimentos intermédios] podem ser considerados passíveis de medidas de compensação. No entanto, as empresas objecto do inquérito demonstraram que as quantidades de matérias importadas, que beneficiaram de isenção de direitos de importação, não excederam as quantidades utilizadas para os produtos exportados." Todavia, esta citação limita-se a estatuir um princípio geral. A este respeito, recorde-se as disposições do n.o 10, primeiro parágrafo, assim como das respectivas alíneas b) e k), do artigo 2.o do regulamento de base tal como citadas no considerando 28. À semelhança do disposto no regulamento provisório, não estão demonstrados os requisitos previstos no regulamento de base, dado que os produtores-exportadores não apresentaram elementos conclusivos que justificassem a totalidade dos montantes solicitados. Note-se ainda que o facto de ter sido exigido aos produtores-exportadores que demonstrassem que os factores de produção (as matérias-primas) utilizados na produção no país de exportação continham uma componente em direitos não pode ser considerado um ónus de prova indevido. Aquando da adopção das medidas provisórias, foram concedidos os ajustamentos devidos para tais encargos sempre que justificados pelos registos contabilísticos dos produtores-exportadores. Caso contrário, os ajustamentos solicitados foram rejeitados. Deste modo se verifica que as empresas podiam demonstrar, tal como solicitado no questionário, a existência dos direitos de importação cobrados em relação ao produto similar e às matérias neles fisicamente incorporadas, sempre que se destinavam a consumo na Índia. Por conseguinte, e pelas razões expostas no considerando 28, não foi possível conceder um ajustamento para o draubaque do direito, sendo pois confirmadas as conclusões apresentadas no considerando 34 do regulamento provisório.
iii) Impostos especiais
(31) Ao abrigo do n.o 10, alínea b), do artigo 2.o, um produtor-exportador solicitou um ajustamento para ter em conta um montante correspondente a um imposto indirecto que onerava o produto similar quando destinado a ser consumido na Índia e reembolsado quando exportado para a Comunidade.
(32) Aquando da adopção das medidas provisórias, verificou-se que a empresa obtinha efectivamente o reembolso do imposto especial aquando da exportação do produto em causa. No entanto, uma vez que a mesma empresa não comprovou que o montante total deste imposto indirecto havia sido reembolsado, o ajustamento foi efectuado para um nível inferior. Na sequência da adopção das medidas provisórias, o produtor-exportador em questão apresentou, a pedido da Comissão, informações complementares e documentais, que foram posteriormente sujeitos a verificação, que fundamentavam a sua alegação. No caso em apreço, tais informações foram consideradas conclusivas, pelo que foi concedido o montante total do ajustamento solicitado. Por conseguinte, foram alteradas as conclusões provisórias, tal como descritas no considerando 35 do regulamento provisório.
iv) Impostos sobre as vendas
(33) Outro produtor-exportador reiterou a sua alegação de que, em consequência da política do Governo da Índia de incentivos à instalação de empresas nas zonas menos desenvolvidas, as empresas beneficiavam da isenção de pagamento dos impostos sobre as vendas e solicitaram que lhes fosse concedido um ajustamento para o efeito. As informações apresentadas e as verificações nas instalações demonstraram que todas as vendas internas facturadas indicam que o produtor-exportador em questão estava isento do pagamento do referido imposto, que deste modo não era recuperado separadamente nas facturas. Por conseguinte, não foi demonstrado que a empresa tivesse cobrado o referido imposto nas vendas realizadas no mercado interno e que depositara o respectivo montante no Tesouro, pelo que esse imposto não "onerou o produto similar" vendido no mercado interno. Por conseguinte, são confirmadas as conclusões provisórias, tal como descritas no considerando 36 do regulamento provisório.
v) Estádio de comercialização
(34) Um produtor-exportador indiano reiterou o seu pedido de ajustamento para ter em conta as diferenças de estádio de comercialização entre as vendas do produto considerado no mercado interno e as vendas no mercado de exportação (considerando 37 do regulamento provisório).
(35) Todavia, as informações apresentadas nas respostas ao questionário e posteriormente verificadas já indicavam que não havia nenhuma diferença constante e distinta entre as funções e os preços correspondentes aos diferentes estádios de comercialização no mercado interno da Índia. Não foram apresentadas novas informações, sendo, por conseguinte, confirmadas as conclusões provisórias, tal como descritas no considerando 37 do regulamento provisório.
4. Margem de dumping
(36) Na falta de comentários ou novas informações, é confirmada a metodologia estabelecida nos considerandos 39 a 44 do regulamento provisório.
(37) A comparação do valor normal médio ponderado, alterado sempre que necessário, com o preço de exportação médio ponderado, por tipo do produto à saída da fábrica revelou a existência de dumping relativamente a todos os produtores-exportadores abrangidos pelo inquérito. A margem de dumping média ponderada calculada para todas as empresas que colaboraram não incluídos na amostra foi igualmente reexaminada em conformidade com o disposto no n.o 6 do artigo 9.o do regulamento de base. Os cálculos revistos afectaram também a margem de dumping residual. Atendendo ao elevado nível de colaboração registado, a margem de dumping residual foi estabelecida ao nível da margem de dumping mais elevada determinada relativamente a um produtor-exportador que colaborou no inquérito.
(38) As margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF de importação, na fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
POSIÇÃO NUMA TABELA
F. INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
(39) Pouco após a instituição das medidas provisórias, um produtor comunitário que colaborou - Dupont SA - incluído na definição de indústria comunitária na fase provisória, cessou definitivamente a produção de PTY na Comunidade, alegadamente devido ao baixo preço das importações no mercado comunitário. Dada a natureza definitiva deste facto, considerou-se adequado deixar de incluir a Dupont SA na indústria comunitária. Por conseguinte, para estabelecer as conclusões definitivas, considerou-se que a indústria comunitária consiste nos restantes dois produtores-exportadores comunitários que colaboraram, designadamente, UNIFI Textured yarns Ltd e Sinterama SpA.
(40) Foi, por conseguinte, averiguado se as duas empresas em causa constituíam ainda uma parte importante da produção comunitária, tal como previsto no n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base. Verificou-se que a produção acumulada dos dois produtores comunitários em causa que colaboraram representava 30 % da produção comunitária total do produto similar na Comunidade durante o PI. Esta percentagem é superior ao limiar dos 25 % previsto no artigo acima mencionado. Por conseguinte, as duas empresas em causa constituem a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
(41) Os produtores-exportadores indianos alegaram que a análise provisória do prejuízo se baseava numa situação que abrangia uma parte insignificante de produtores comunitários. Basearam estas alegações no facto de os produtores comunitários autores da denúncia que colaboraram efectivamente no inquérito não representarem uma parte importante da produção comunitária.
(42) Este argumento está incorrecto e foi rejeitado dado que as duas empresas restantes representam mais de 25 % da produção comunitária total. Por conseguinte, confirma-se que os dois produtores comunitários que cooperaram no inquérito constituem a "indústria comunitária" na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
G. PREJUÍZO
1. Consumo comunitário
(43) Na falta de novas informações, são confirmadas as conclusões provisórias sobre o consumo comunitário, tal como descritas nos considerandos 54 a 55 do regulamento provisório. Ao longo do período considerado, o consumo comunitário registou a seguinte evolução:
POSIÇÃO NUMA TABELA
2. Importações originárias da Índia
POSIÇÃO NUMA TABELA
(44) Durante o período considerado, o volume das importações originárias da Índia quase triplicou, em termos absolutos, tendo passado de 7583 toneladas em 1996 para 22683 toneladas durante o período de inquérito. Note-se que no período compreendido entre 1999 e o PI, numa época em que se registava uma diminuição geral do consumo na Comunidade, o volume das importações originárias da Índia aumentou para cerca do dobro.
(45) Verificou-se um aumento da parte do mercado comunitário detida pelas importações indianas, que passou de 2,7 % em 1996 para 6,7 % durante o PI. Paralelamente ao rápido aumento dos volumes de importação registado entre 1999 e o PI, a parte de mercado aumentou de 3,3 % para 6,7 %, enquanto que o consumo geral na Comunidade diminuía.
(46) Por seu lado, após um primeiro aumento verificado no período compreendido entre 1996 e 1997, o preço médio das importações em causa voltou a diminuir. O preço mais baixo foi atingido em 1999.
(47) Tendo em conta o que precede e na falta de novas informações sobre o volume e o preço das importações originárias da Índia, são confirmadas as conclusões provisórias, tal como descritas nos considerandos 56 a 58 do regulamento provisório.
(48) Para ter em conta as alterações assinaladas no que respeita à constituição da indústria comunitária, foram revistos os cálculos da subcotação de preços. Todavia, não foi alterado o método de cálculo das margens de subcotação estabelecido nos considerandos 59 e 61 do regulamento provisório. Recorde-se que, para a análise da subcotação, procedeu-se a uma comparação entre os preços dos diversos tipos de PTY originários da Índia e os preços dos produtos similares produzidos e vendidos pela indústria comunitária. A comparação da média global dos preços, sugerida pelos produtores-exportadores indianos, não teria em devida consideração a existência dos diversos tipos do produto e daria resultados enganosos.
(49) Nesta base, as margens de subcotação dos preços revistas para os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, expressas em percentagem dos preços da indústria comunitária, variavam entre 23 % e 28 %.
3. Situação da indústria comunitária
(50) Devido à já mencionada exclusão da definição de indústria comunitária de um produtor comunitário que colaborou, foram revistos os indicadores do prejuízo estabelecidos provisoriamente. Os dados a seguir demonstram a evolução dos indicadores do prejuízo durante o período considerado no que respeita aos dois restantes produtores comunitários que colaboraram. Por razões de confidencialidade, dado que a indústria comunitária agrupa somente dois produtores comunitários, esses valores foram indexados.
Produção, capacidade de produção e utilização das capacidades (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(51) O volume da produção da indústria comunitária aumentou 18 % durante o período considerado. Note-se que o maior aumento se verificou entre 1996 e 1998. Seguidamente, o volume da produção acompanhou uma curva irregular e, no PI, atingiu um nível comparável ao registado em 1998.
(52) A capacidade de produção foi determinada com base no volume máximo teórico de produção horária das máquinas instaladas, multiplicado pelo horário laboral anual hipotético, considerando as interrupções para manutenção e outras operações de produção necessárias.
(53) O aumento da capacidade de produção ocorreu em duas fases. O primeiro aumento (16 %) ocorreu entre 1996 e 1998. Note-se que o volume de produção da indústria comunitária aumentou também numa proporção comparável durante esse período, o que resultou num elevado nível estável de utilização da capacidade instalada. O segundo aumento ocorreu entre 1999 e o termo do período de inquérito, quando a produção aumentou cerca de 14 %. Durante este período, o nível de produção permaneceu estável, o que explica a diminuição da taxa de utilização da capacidade.
Existências (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(54) O decréscimo do nível de existências no período compreendido entre 1996 e 1999 explica-se pelo aumento significativo do volume de vendas, em especial se comparado ao volume de produção durante o mesmo período. Seguidamente, o nível de existências aumentou devido à regressão significativa do volume de vendas que coincidiu com um ligeiro aumento da produção.
Volume de vendas, parte de mercado e crescimento (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(55) O volume de vendas da indústria comunitária aumentou 6 % durante o período considerado. Em 1998 foi atingido um pico (um aumento de 21 % em comparação com 1996), mas diminuiu13 % no período subsequente.
(56) Durante o período de 1996 a 1998, o volume de vendas da indústria comunitária aumentou de forma menos significativa quando comparado com a evolução geral do consumo na Comunidade. Posteriormente, a sua diminuição foi mais acentuada do que o aumento da procura geral de PTY observada na Comunidade entre 1998 e o PI. Este facto explica a diminuição constante das partes de mercado.
(57) Os produtores-exportadores indianos alegaram que a Comissão deveria ter em conta a evolução da parte de mercado de todos os produtores comunitários durante o período considerado e não exclusivamente a evolução da parte de mercado da indústria comunitária, o que teria demonstrado o aumento global da parte de mercado.
(58) Recorde-se que, em conformidade com o disposto no n.o 1 do artigo 3.o do regulamento de base, por "prejuízo" entende-se um prejuízo importante causado à indústria comunitária. Por conseguinte, a determinação do prejuízo limita-se à situação económica geral dos produtores comunitários que colaboraram e que constituem a indústria comunitária tal como definida no considerando 42. Além disso, o quadro a seguir que figura no considerando 86 infra revela que a parte de mercado dos outros produtores comunitários também diminuiu, numa proporção significativa, durante o período considerado. Com efeito, o papel de outros produtores comunitários foi avaliado no contexto da determinação da causalidade. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
Preços de venda (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(59) O preço médio de venda da indústria comunitária permaneceu estável entre 1996 e 1998 e diminuiu 5 % no período subsequente. Recorde-se que esta comparação de preços dos tipos do produto comparáveis vendidos no mercado comunitário durante o PI resultou em margens de subcotação que variam entre 23 % e 28 %.
Rendibilidade (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(60) A rendibilidade da indústria comunitária, expressa em termos do rendimento das vendas líquidas realizadas no mercado comunitário, registou uma forte diminuição durante o período considerado, tendo passado de um nível positivo em 1996, para um nível negativo significativo durante o período de inquérito.
Investimentos e capacidade de obtenção de capitais (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(61) O nível de investimentos foi especialmente elevado em 1996 e em 1998 e deve ser comparado com o aumento da capacidade de produção. Durante o PI, os investimentos estavam extremamente limitados em comparação com os efectuados nesses anos.
(62) A capacidade da indústria comunitária para obter capitais, quer junto de fontes de financiamento externas, quer junto de empresas-mãe, não foi seriamente afectada no início do período considerado. No entanto, atendendo às perdas registadas durante o período de inquérito, a capacidade para obter capitais diminuiu fortemente durante esse período.
Rendibilidade dos investimentos (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(63) O rendimento dos activos líquidos (que exprime a rendibilidade em percentagem do total dos activos da indústria comunitária) foi considerado neste caso um indicador adequado.
(64) A evolução do rendimento dos activos líquidos está conforme com os valores relativos à rendibilidade que revelam uma deterioração evidente da situação financeira da indústria comunitária, em especial após 1998.
(65) Os produtores-exportadores indianos colocaram em questão o nível de rendimento dos activos com base na evolução de preços respectivos dos PTY e da principal matéria-prima utilizada para produzir PTY (nomeadamente POY). Foi alegado que o preço médio de venda de PTY aumentou mais do que o preço de aquisição de POY, devendo por conseguinte resultar numa evolução positiva do rendimento dos activos.
(66) Note-se em primeiro lugar que no período de 1999 ao PI, o preço médio de PTY e o preço de POY registaram uma evolução similar. Em segundo lugar, devem ser considerados outros elementos de custos, por exemplo, outros materiais utilizados assim como os custos de produção. Todos estes elementos foram verificados e tomados em consideração para a determinação da rendibilidade e dos rendimentos dos investimentos no período considerado. Deve ser igualmente considerada a evolução do valor dos activos. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
Cash flow (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(67) Os dados sobre o cash flow confirmam a deterioração da situação financeira da indústria comunitária. Todavia, estes permanecem positivos ao longo de todo o período considerado, tendo atingido um pico em 1999. Este pico refere-se principalmente às entradas de tesouraria em 1999 correspondentes a um volume significativo de transacções registadas em 1998 mas que foram efectivamente creditadas em 1999.
Emprego, produtividade e salários (1996 = 100)
POSIÇÃO NUMA TABELA
(68) Durante o período considerado, o número de assalariados aumentou 23 % e os custos do emprego aumentaram 45 %.
(69) No período considerado a produtividade diminuiu 5 %.
Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(70) De 1996 a 1998, os resultados financeiros da indústria comunitária foram satisfatórios, o que revela que esta indústria tinha parcialmente recuperado dos efeitos de anteriores práticas de dumping de importações de países terceiros, em relação às quais foram adoptadas medidas anti-dumping em 1996. Em seguida, entre 1999 e o PI, dado o aumento das importações indianas objecto de dumping, a situação da indústria comunitária tornou-se novamente precária.
Margens reais de dumping
(71) As margens de dumping efectivas são claramente significativas. Tendo em conta o volume e o preço das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping não pode ser considerado negligenciável.
4. Conclusões sobre o prejuízo
(72) Por conseguinte, é confirmada a conclusão provisória de que, durante o PI, a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o do regulamento de base. A situação precária da indústria comunitária tornou-se aparente no período subsequente a 1998. Efectivamente, entre 1996 e 1998, o volume de produção da indústria comunitária aumentou (+ 17 %) e a taxa de utilização da sua capacidade instalada era elevada, o volume de vendas aumentara (+ 21 %), o preço de venda permanecia estável e a indústria era ainda rentável (em termos de volume de negócios líquido, rendimento dos activos totais e de posição do cash flow). Por conseguinte, a indústria comunitária estava numa situação que lhe permitia aumentar os investimentos e o número de trabalhadores, tendo o cash flow permanecido favorável durante este período. Esta evolução positiva explica-se pelos efeitos conjugados da instituição das medidas anti-dumping em relação à Indonésia, à Tailândia, a Taiwan à Malásia, que restabelecem práticas comerciais leais no mercado comunitário, e do crescimento do consumo de PTY na Comunidade.
(73) Após 1998, a situação da indústria comunitária começou a deteriorar-se de forma significativa. Embora a produção tenha permanecido estável, registou-se uma diminuição de 7 pontos percentuais no que respeita à utilização da capacidade de produção, de 13 % no que respeita ao volume de vendas e de 5 % no que respeita aos preços. Por conseguinte, a indústria comunitária começou a registar perdas significativas, tendo sido igualmente afectado o nível de investimentos.
(74) Os produtores-exportadores indianos alegaram que alguns dos indicadores de prejuízo acima referidos registaram uma evolução positiva durante o período considerado, pelo que não apontavam para um nível prejudicial.
(75) Note-se em primeiro lugar que, em conformidade com o disposto no n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, nenhum dos factores económicos enumerados no referido artigo constituem uma orientação decisiva para saber se a indústria comunitária sofreu efectivamente um prejuízo importante. Importa realçar além disso que, sendo embora verdade que se verificou uma melhoria da situação da indústria comunitária no período compreendido entre 1996 e 1998, os dados e as conclusões acima apresentados revelam claramente que, no período subsequente, se verificou uma forte deterioração da situação da indústria comunitária, tendo esta sofrido um prejuízo importante no PI. Por conseguinte, foi rejeitada a alegação anterior, sendo confirmada a conclusão de que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante.
H. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(76) Em conformidade com o disposto no n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base, foi averiguado se o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária, tal como definida no considerando 42, tinha sido causado pelas importações objecto de dumping originárias da Índia. Em conformidade com o disposto no n.o 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou também outros factores que eventualmente possam ter prejudicado a indústria comunitária, para ter a certeza de que não se atribuía às importações objecto de dumping o prejuízo causado por esses outros factores.
2. Efeitos das importações objecto de dumping
(77) Entre 1996 e o PI, o volume de importações originárias da Índia triplicou, passando de 7583 toneladas para 22683 toneladas. Este aumento ocorreu em duas fases: na primeira, entre 1996 e 1998, o aumento foi de138 % e na segunda, no período compreendido entre 1999 e o período de inquérito, o aumento foi de 92 %, ou seja, de 11824 toneladas para 22683 toneladas, isto é, cerca de 10 800 toneladas. Note-se que, enquanto que o primeiro aumento ocorreu numa fase em que se registava um crescimento do mercado comunitário, o segundo aumento ocorreu numa fase em que o consumo comunitário sofria uma regressão significativa (- 14000 toneladas). Durante o mesmo período, ou seja, de 1999 ao período de inquérito, o volume de vendas da indústria comunitária diminuiu cerca de 13 %.
(78) O mesmo pode ser observado em termos relativos. A parte de mercado detida pela Índia passou de 2,7 % em 1996 para 6,7 % no período de inquérito. Este aumento ocorreu em duas fases: entre 1996 e 1998, de 2,7 % para 4,9 %, e entre 1999 e o PI, de 3,3 % para 6,7 %.
(79) Em 1999, o preço das importações indianas atingiu o reduzido nível de 1,4 euros por tonelada, o que representa um decréscimo de cerca de 17 % em relação ao ano anterior e de 26 % em relação a 1996. Devido a esta política de preços baixos, os importadores estavam numa posição que lhes permitia aumentar os respectivos volumes de vendas e recuperar as partes de mercado perdidas em 2000 e no PI. Seguidamente, os preços atingiram o nível já registado em 1998, mas situavam-se ainda a um nível médio inferior aos níveis registados em 1996 e em 1997.
(80) Recorde-se que, durante o PI, foram estabelecidas margens de subcotação significativas, que variavam entre 23 % e 28 %. Esta situação é claramente demonstrada pela forte pressão de preços exercida pelas importações indianas durante o período de inquérito. Efectivamente, com uma parte de mercado de 6,7 % durante o PI, este nível de subcotação teve certamente um forte impacto negativo neste mercado comunitário transparente e em regressão e em relação a um produto que é extremamente sensível em termos de preços.
(81) Ao mesmo tempo, a indústria comunitária sofreu uma diminuição da sua parte de mercado de cerca de um ponto percentual entre 1996 e 1998 e de mais um ponto percentual entre 1999 e o PI. Esta diminuição deve ser analisada à luz da evolução dos preços da indústria comunitária que, em 1999, para manter a sua posição no mercado, foi efectivamente obrigada a diminuir os seus preços 7 % em comparação com 1998. Recorde-se que, no decurso do mesmo ano, os preços das importações indianas diminuíram 17 %. Posteriormente, o preço da indústria comunitária permaneceu relativamente estável, mas ainda a um nível que não era suficiente para manter uma posição financeira positiva. Contrariamente aos produtores indianos, a indústria comunitária não se encontrava numa posição que lhe permitisse melhorar o preço médio das vendas na Comunidade no período de 2000 ao PI.
(82) No período compreendido entre 1996 e 1998, não obstante o aumento das importações indianas, a indústria comunitária registou uma evolução favorável pelo facto de, na sequência da instituição de direitos anti-dumping sobre as importações de PTY originárias de diversos países (ver adiante), ter sido restaurado o comércio leal num mercado comunitário em crescimento. A partir de 1999, todavia, a situação financeira da indústria comunitária revela uma deterioração significativa. Tal como acima explicado, o volume de vendas e os preços começaram a diminuir, tendo a rendibilidade, os rendimentos dos investimentos assim como o cash flow sido gravemente afectados. Esta situação coincide com um período em que os preços das importações indianas diminuíram abruptamente e em que o volume de importações registou um aumento significativo, ou seja, para o dobro no período compreendido entre 1999 e o PI.
3. Impacto de todos os factores conhecidos
Importações originárias de outros países terceiros
(83) Dado que as partes interessadas não apresentaram outros comentários ou informações, é confirmada a conclusão do considerando 91 do regulamento provisório de que as importações originárias da Indonésia e de Taiwan poderão provavelmente ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária durante o PI.
(84) Neste mercado muito transparente, volumes significativos de importações de PTY a preços reduzidos, independentemente do país de proveniência, causarão provavelmente prejuízo à indústria comunitária atingindo um nível que pode ser considerado importante. Se o impacto das importações indianas pudesse ser quantitativamente comparado com o impacto das importações originárias da Indonésia e de Taiwan, seria considerado o aumento significativo das importações indianas registado no período compreendido entre 1999 e o PI, quer em termos absolutos quer em termos relativos, assim como o preço médio das importações indianas durante o PI, considerando designadamente que estes preços estão parcialmente sujeitos a direitos anti-dumping. Nestas circunstâncias, pode concluir-se que o impacto das importações indianas é certamente menos importante do que o impacto das importações originárias da Indonésia e de Taiwan e que, por conseguinte, há um nexo de causalidade genuíno e substancial entre as importações originárias da Índia e a situação precária da indústria comunitária.
(85) Relativamente aos outros países terceiros, na falta de outros comentários, é igualmente confirmada a conclusão de que tais importações não podem ter tido efeitos prejudiciais sobre a indústria comunitária.
Outros produtores comunitários
(86) O quadro acima, que se baseia em informações recebidas de algumas empresas e incluído na denúncia, revela a evolução do volume de vendas e da parte de mercado dos outros produtores comunitários.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(87) Dos dados do quadro se depreende que o volume de vendas dos outros produtores comunitários de PTY, no período compreendido entre 1996 e o PI, diminuiu significativamente quer em termos absolutos quer em termos relativos. Ademais, recorde-se que uma parte significativa destes outros produtores comunitários participaram na denúncia original. Estas empresas não estão numa posição que lhes permita colaborar plenamente no presente inquérito devido à falta de recursos, mas apoiam na íntegra o processo e colaboraram total ou parcialmente em outros processos similares recentes.
(88) Atendendo ao que precede, concluiu-se que os outros produtores comunitários não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária durante o PI.
Investimentos da indústria comunitária
(89) Algumas partes interessadas alegaram que os avultados investimentos efectuados pela indústria comunitária durante o período considerado provocaram efectivamente a deterioração da sua actual situação financeira.
(90) Tal como acima referido, os investimentos efectuados pela indústria comunitária estavam relacionados com o aumento da sua capacidade de produção. O primeiro aumento foi efectuado numa fase de crescimento do consumo comunitário, entre 1996 e 1998. Por conseguinte, a indústria comunitária aumentou o seu volume de produção e estava numa posição que lhe permitia aumentar o volume de vendas, em consonância com o crescimento do mercado comunitário. Atendendo a esta evolução positiva, a indústria comunitária aumentou a sua capacidade de produção pela segunda vez entre 1999 e o PI. Este aumento ascendeu a cerca de 10000 toneladas. Todavia, nesta fase a indústria comunitária não conseguiu aumentar o seu volume de produção e de vendas para ocupar a sua capacidade recentemente instalada, o que provocou a diminuição da taxa de utilização dessa capacidade instalada. Dado que a indústria de PTY é de capital intensivo e que os custos fixos são significativos, o decréscimo do volume de produção e de vendas no período compreendido entre 1999 e o PI teve um impacto negativo directo sobre a situação financeira da indústria comunitária. Note-se que o preço da principal matéria-prima permaneceu estável no mesmo período.
(91) O aumento da capacidade instalada no período compreendido entre 1999 e o PI, por conseguinte, teve efectivamente um impacto negativo na situação financeira da indústria comunitária. Esta ocorrência coincidiu com a diminuição dos volumes de produção e de vendas da indústria comunitária. Todavia, a primeira foi provocada pela pressão exercida pelas importações de PTY originários da Índia no mercado comunitário. Embora o consumo comunitário tenha diminuído cerca de 14 mil toneladas durante o período compreendido entre 1999 e o PI, a política de preços agressiva resultou no aumento do volume das importações indianas de PTY em cerca de 10 mil toneladas durante o mesmo período. Efectivamente, os preços das importações indianas de PTY subcotaram significativamente os preços da indústria comunitária e o volume das importações correspondentes aumentou numa proporção tal que a indústria comunitária não conseguiu aumentar o seu volume de vendas e de produção, nem mesmo impedira sua diminuição, e assim conter o impacto negativo da capacidade excessiva instalada.
(92) Considera-se que, se os custos associados aos investimentos e, por conseguinte, o aumento da capacidade instalada, tivessem efectivamente tido um impacto negativo na situação financeira da indústria comunitária no período compreendido entre 1999 e o PI, esse impacto foi no entanto exacerbado pelo facto de a indústria comunitária ter diminuído as suas vendas, o seu volume de produção e os seus preços de venda. Esta situação deveu-se nomeadamente à pressão exercida pelos preços baixos das importações indianas, cujo volume aumentou para mais do dobro no mesmo período, numa fase em que se registava uma diminuição geral do consumo comunitário.
(93) É pois evidente que, na ausência das importações objecto de dumping originárias da Índia, a indústria comunitária teria tido capacidade para manter os seus preços de vendas ao nível praticado em 1998, bem como para aumentar os seus volume de produção e de vendas. Daqui teriam resultado economias de escala e, em condições de comércio leal, a indústria comunitária teria tido capacidade para absorver a maior parte, senão a totalidade, dos custos fixos relacionados com os seus investimentos.
Contracção da procura
(94) Apesar de um aumento global registado durante o período considerado, o consumo diminuiu no período compreendido entre 1999 e o PI. Embora esta tendência regressiva tenha coincidido com a diminuição do volume de vendas da indústria comunitária, há que recordar, em primeiro lugar, que a diminuição do volume de vendas da indústria comunitária assumiu maiores proporções do que a diminuição do consumo comunitário. Em segundo lugar, durante o mesmo período, as importações originárias da Índia aumentaram para mais do dobro. Por conseguinte, embora não possa ser excluído que esta contracção da procura poderá ter tido um efeito prejudicial sobre a situação da indústria comunitária, tal deve ser considerado um factor insignificante em comparação com os efeitos das importações objecto de dumping.
Depressão económica global
(95) Os produtores-exportadores indianos alegaram que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária devido à regressão económica mundial desde o fim de 2000 deve ser considerado e quantificado para efeito da análise da causalidade.
(96) Note-se em primeiro lugar que a análise acima revela que a situação económica da indústria comunitária já tinha começado a deteriorar-se antes do fim de 2000. Em segundo lugar, a regressão económica mundial deveria ter afectado da mesma forma todos os operadores comunitários. Todavia, na fase de regressão sentida no mercado, os produtores-exportadores indianos conseguiram aumentar significativamente os seus volumes de venda na Comunidade. Tal como explicado anteriormente, o volume de vendas da indústria comunitária diminuiu em maior proporção do que o consumo comunitário. Além disso, a regressão global já está reflectida na contracção da procura acima mencionada.
(97) Atendendo ao que precede, embora não se possa excluir que a regressão económica teve também um impacto na situação da indústria comunitária, conclui-se que, em comparação com o impacto depressivo dos preços das importações objecto de dumping, este factor é insignificante.
Resultados das exportações da indústria comunitária
(98) Os produtores-exportadores indianos alegaram que a perda da parte de mercado da indústria comunitária se devia ao facto de esta ter optado por vender para exportação em vez de vender no mercado interno. O aumento do volume de exportação da indústria comunitária revela que esta é competitiva nos mercados onde prevaleçam práticas comerciais leais. Recorde-se que, embora tenha quadruplicado durante o período considerado, o volume de exportação mantém-se marginal em relação às vendas totais da indústria comunitária. Por último, note-se que a rendibilidade da indústria comunitária é determinada por referência às suas vendas exclusivamente no mercado comunitário. Na ausência de outros comentários sobre esta matéria, são confirmadas as conclusões dos considerandos 96 a 98 do regulamento provisório.
Preço da matéria-prima
(99) Na falta de outras observações sobre este aspecto, são confirmadas as conclusões provisórias apresentadas nos considerandos 93 a 95 do regulamento provisório de que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária não poderia ser imputado nem ao preço da matéria-prima nem aos resultados da exportação da indústria comunitária.
Outros argumentos apresentados pelas partes interessadas
(100) Os produtores-exportadores indianos alegaram que a diminuição do volume de produção durante o PI deve ser atribuída ao encerramento deliberado de uma fábrica de um dos dois produtores comunitários que constituem a indústria comunitária. Todavia, o inquérito revelou que durante o PI não foi encerrada nenhuma fábrica. O produtor em questão confirmou que não tinha encerrado nenhuma fábrica e alegou que a eventual redução do seu volume de produção durante o PI resultava da oferta crescente de PTY a preço reduzido no mercado comunitário. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
4. Conclusões sobre o nexo de causalidade
(101) Em conclusão, confirma-se que as importações objecto de dumping tiveram efeitos prejudiciais sobre a indústria comunitária, e em especial no período compreendido entre 1999 e o PI, cuja situação se caracteriza pela diminuição do volume de vendas, a depressão dos preços de venda, a perda da parte de mercado e uma deterioração significativa da situação financeira, nomeadamente em termos de rendibilidade e de rendimento dos investimentos. Com efeito, durante o mesmo período, o volume de importações indianas aumentou significativamente quer em termos absolutos quer em termos relativos, a preços que subcotaram significativamente o preço da indústria comunitária.
(102) Foram examinados os seguintes factores conhecidos: as importações originárias de outros países terceiros, as vendas de outros produtores comunitários, os investimentos da indústria comunitária, a contracção da procura, a regressão económica mundial, o preço da matéria-prima e os resultados das exportações da indústria comunitária. Verificou-se que alguns destes factores tiveram também um efeito prejudicial sobre a situação da indústria comunitária. Todavia, tais efeitos agravaram o importante impacto negativo sobre a situação da indústria comunitária causado pelo aumento das importações originárias da Índia que, consideradas isoladamente, teriam também causado um prejuízo importante à indústria comunitária.
(103) Atendendo ao que precede, que permitiu identificar de forma adequada e separadamente os efeitos de todos os factores conhecidos assim como as suas repercussões sobre a situação da indústria comunitária contrapondo-os aos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, e tendo assegurado que o prejuízo causado por outros factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping, é confirmado que estes outros factores só por si não obstam a que há um nexo de causalidade genuíno e efectivo entre as importações objecto de dumping e o importante prejuízo registado.
I. INTERESSE DA COMUNIDADE
(104) Atendendo aos factos verificados após o estabelecimento das conclusões provisórias, ou seja, o encerramento da fábrica Dupont SA, foi reexaminado se, não obstante as conclusões sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que não era do interesse da Comunidade instituir medidas anti-dumping definitivas no presente caso.
1. Indústria comunitária e outros produtores comunitários
(105) Tal como explicado no regulamento provisório, não há razões para duvidar da viabilidade e competitividade da indústria comunitária em condições normais de mercado. Os factos revelaram que, todavia, na ausência de condições comerciais leais, a existência da indústria comunitária está seriamente ameaçada. Com efeito, as práticas comerciais desleais no mercado comunitário já provocaram o encerramento da Dupont SA, que não conseguiu sobreviver na actual conjuntura de recessão deste mercado. Se não forem instituídas medidas, não se pode excluir a possibilidade de outros produtores comunitários se encontrarem numa situação idêntica.
(106) Recorde-se que, não obstante o facto de apenas dois produtores comunitários terem podido colaborar no inquérito, o processo foi apoiado inequivocamente por produtores comunitários que representam cerca de 75 % da produção comunitária. Tal como anteriormente explicado, os outros produtores comunitários sofreram também uma forte redução da respectiva parte de mercado e do volume de vendas na Comunidade.
(107) São, por conseguinte, confirmadas as conclusões provisórias de que a instituição de medidas é do interesse da indústria comunitária e de outros produtores comunitários.
2. Importadores
(108) Na fase provisória não foram recebidas observações de importadores nem de comerciantes. Nesse regulamento concluiu-se igualmente que a instituição de medidas não afectaria a respectiva situação de forma significativa.
(109) Dado que as partes interessadas não apresentaram novas observações após a instituição de medidas provisórias, são confirmadas as conclusões acima referidas.
3. Fornecedores da matéria-prima
(110) Dado que não foram apresentadas observações, é confirmada a conclusão de que a adopção de medidas é do interesse da indústria a montante.
4. Utilizadores
(111) Na fase provisória só colaborou um utilizador. Dado que na sequência da instituição das medidas provisórias não foram apresentados novos comentários, é confirmada a conclusão de que a instituição de medidas não será prejudicial à viabilidade e competitividade dos utilizadores.
5. Conclusão
(112) A não instituição de medidas anti-dumping representa uma séria ameaça à própria existência da indústria comunitária e de outros produtores comunitários. Esta conclusão é reforçada pelo facto de um produtor comunitário ter sido recentemente obrigado a encerrar a sua fábrica na Comunidade, devido às condições de comércio desleal que prevalecem no mercado comunitário.
(113) Inversamente, se não forem instituídas medidas definitivas, o declínio constante da rendibilidade da indústria comunitária observado durante o período considerado será agravado pelo risco de encerramento de outras fábricas de PTY na Comunidade.
(114) Tendo em conta o que precede, a Comissão concluiu que não existem razões de força maior para não instituir medidas anti-dumping definitivas no caso em apreço.
J. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(115) Com base no método explicado nos considerandos 122 a 125 do regulamento provisório, foi determinado um nível necessário para eliminar o prejuízo tendo em vista a instituição de medidas definitivas.
(116) Os produtores-exportadores indianos alegaram que o nível de rendibilidade utilizado para calcular o preço não prejudicial foi uma escolha arbitrária dado que se baseou na margem de lucro mais elevada observada durante o período considerado.
(117) Recorde-se que o nível de lucro considerado para o cálculo do preço não prejudicial deveria corresponder a um nível que a indústria comunitária poderia razoavelmente esperar obter na ausência de práticas prejudiciais. O ano de 1998 constitui uma referência razoável pelo facto de se considerar que nesse ano as importações originárias da Índia não tinham exercido ainda uma pressão negativa sobre os preços da indústria comunitária e as importações dos países já sujeitos a medidas estarem já a um nível similar ao prevalecente no PI. O facto de um produtor comunitário ter sido excluído da indústria comunitária e por conseguinte terem sido determinados novos valores de rendibilidade para o período considerado não altera as conclusões provisórias de que essa indústria, em condições de mercado leais, poderia esperar razoavelmente atingir um nível de lucro de 8 % na ausência das importações objecto de dumping.
(118) Dado que não foram apresentadas novas informações a este respeito, confirma-se a metodologia seguida para determinar a margem de prejuízo, descrita nos considerandos 122 a 125 do regulamento provisório.
(119) Tal como em relação à margem de subcotação de preços, foram também revistas e alteradas as margens de prejuízo.
2. Medidas definitivas
(120) Com base no que precede e em conformidade com o n.o 4 do artigo 9.o do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping definitivo ao nível das margens de dumping estabelecidas, uma vez que, em todos os casos, estas foram inferiores às margens de prejuízo.
(121) Contudo, tendo em conta o processo anti-subvenções que decorre em paralelo no que respeita à Índia, em conformidade com o n.o 1 do artigo 24.o do Regulamento (CE) n.o 2026/97, de 6 de Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia(4) (a seguir designado "regulamento anti-subvenções de base") e com o disposto no n.o 1 do artigo 14.o do regulamento de base, nenhum produto pode ser simultaneamente sujeito a direitos anti-dumping e a direitos de compensação que visem corrigir uma mesma situação resultante de dumping ou da concessão de subvenções à exportação. Por conseguinte, é necessário determinar se, e em que medida, a margem de subvenção e a margem de dumping decorrem da mesma situação.
(122) Pelo Regulamento (CE) n.o 2094/2002 do Conselho(5), foi instituído um direito de compensação definitivo correspondente ao montante da subvenção, que se verificou ser inferior à margem de prejuízo para todos os exportadores. Todos os regimes de subvenções objecto do inquérito que foram considerados passíveis de medidas de compensação constituem subvenções à exportação, na acepção do n.o 4, alínea a), do artigo 3.o do regulamento anti-subvenções de base. Por conseguinte, as margens de dumping definitivas estabelecidas para os produtores-exportadores indianos que colaboraram no inquérito devem-se, em parte, à existência de subvenções à exportação. Nestas circunstâncias, não se considera adequado instituir direitos de compensação e direitos anti-dumping que correspondam ao montante total da subvenção à exportação e das margens de dumping definitivas estabelecidas. Por conseguinte, o direito anti-dumping definitivo deve ser ajustado para reflectir a margem de dumping real que resta após a instituição do direito de compensação definitivo destinado a corrigir o efeito das subvenções à exportação.
(123) Com base no que precede, são estabelecidos as seguintes taxas dos direitos definitivos:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(124) As taxas individuais do direito anti-dumping especificadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nos resultados do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que respeita às empresas referidas. Estes direitos (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a "todas as restantes empresas") são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país considerado e produzidos pelas empresas mencionadas, e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa cujo nome e endereço não sejam especificamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas, ficando sujeitos à taxa do direito aplicável a "todas as restantes empresas".
(125) Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito anti-dumping aplicáveis a estas empresas específicas (por exemplo, na sequência de uma alteração da designação da firma ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão(6) e conter todas as informações relevantes, nomeadamente a indicação de uma eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associada, por exemplo, à mudança da designação da entidade ou a alterações a nível das entidades de produção ou de venda. Se for caso disso, a Comissão, após consulta do Comité Consultivo, alterará o regulamento em conformidade, actualizando a lista das empresas que beneficiam das taxas de direito a título individual.
(126) Pelo facto de ter sido utilizada a amostragem no inquérito de dumping, não é possível dar início no presente processo a um reexame relativo a novos exportadores, em conformidade com o disposto no n.o4 do artigo 11.o do regulamento de base, tendo em vista determinar margens de dumping individuais. Todavia, para assegurar a igualdade de tratamento para os novos produtores-exportadores indianos e para as empresas que colaboraram não incluídas na amostra, afigura-se necessário prever um direito médio ponderado a aplicar às referidas empresas e aos novos produtores-exportadores que doutra forma poderiam solicitar um reexame em conformidade com o disposto no n.o4 do artigo 11.o do regulamento de base.
3. Cobrança de direitos provisórios
(127) Tendo em conta a amplitude das margens de dumping estabelecidas e o nível do prejuízo causado à indústria comunitária, considera-se necessário que os montantes garantes do direito anti-dumping provisório, instituído pelo regulamento provisório, o Regulamento (CE) n.o 1412/2002, sejam definitivamente cobrados à taxa do direito definitivamente instituído,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de fios de filamentos texturizados de poliésteres (PTY) classificados no código NC 5402 33 00 originários da Índia.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, para os produtos fabricados pelas empresas a seguir referidas, é a seguinte:
POSIÇÃO NUMA TABELA
3. Salvo disposição em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Se qualquer novo produtor-exportador da Índia apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
- não exportou para a Comunidade o produto definido no n.o 1 do artigo 1.o durante o período de inquérito (1 de Outubro de 2000 a 30 de Setembro de 2001),
- não está coligado com nenhum dos produtores ou exportadores na Índia sujeitos às medidas anti-dumping instituídas pelo presente regulamento,
- realizou efectivamente exportações do produto em causa para a Comunidade após o período de inquérito de base para a adopção de medidas, ou assumiu obrigações contratuais irrevogáveis de exportar uma quantidade significativa desse produto para a Comunidade,
o Conselho, deliberando por maioria simples, sob proposta da Comissão após consulta do Comité Consultivo, pode alterar o n.o 2 do artigo 1.o, acrescentando os novos exportadores à lista de empresas sujeitas à taxa média ponderada do direito de 3,7 % apresentada na referida disposição.
Artigo 3.o
Os montantes garantes do direito anti-dumping provisório instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1412/2002 instituído sobre as importações de fios de filamentos texturizados de poliésteres (PTY) classificados no código NC 5402 33 00 originários da Índia são definitivamente cobrados à taxa do direito instituído a título definitivo pelo presente regulamento.
Serão liberados os montantes garantes que excedem o montante do direito anti-dumping definitivo.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 26 de Novembro de 2002.