РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 240/2008 НА СЪВЕТА
от 17 март 2008 година
за отмяна на антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна след преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки в сила
(1)
През януари 2002 г. с Регламент (ЕО) № 92/2002 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в границите от 7,81 до 16,84 EUR/тон върху вноса на карбамид (урея), дори във воден разтвор, с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна. Със същия регламент бе наложено окончателно антидъмпингово мито в границите от 6,18 до 21,43 EUR/тон върху вноса на карбамид с произход от Естония, Литва, България и Румъния, което бе отменено автоматично съответно на 1 май 2004 г. и на 1 януари 2007 г. - датите на присъединяване на тези държави към Общността.
2. Искания за преразглеждане
(2)
През април 2006 г. Комисията публикува обявление относно предстоящото изтичане на срока на действащите мерки (3). На 17 октомври 2006 г. Комисията получи искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(3)
Това искане беше внесено от Асоциацията на европейските производители на изкуствени торове (European Fertiliser Manufacturers Association, EFMA) (заявителя) от името на производители, които представляват значителен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на карбамид в Общността.
(4)
Заявителят твърдеше и представи prima facie доказателства в подкрепа на твърдението си, че с изтичането на срока на мерките има вероятност от продължаване или повторение на дъмпинга и нанасяне на вреди върху производството на Общността по отношение на вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (разглежданите държави).
(5)
Като установи, след консултация с консултативния комитет, че са налице достатъчни доказателства за започване на преразглеждането съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна това преразглеждане чрез обявление за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4).
3. Разследвания по отношение на други държави
(6)
През май 2006 г. Комисията започна преразглеждане (5) на окончателното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 901/2001 на Съвета (6) върху вноса на карбамид с произход от Русия съгласно член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент. В резултат на това преразглеждане с Регламент (ЕО) № 907/2007 (7) Съветът отмени антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид с произход от Русия. Бе направено заключението, че няма продължаване на нанасянето на материални вреди върху производството на Общността и че няма вероятност от повторно нанасяне на вреди върху него при липсата на мерки.
4. Настоящо разследване
4.1. Период на разследване
(7)
Разследването на продължаването или повторението на дъмпинга и вредите обхваща периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (ПРП). Изследването на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно нанасяне на вреди, обхваща периода от 2002 г. до края на ПРП (разглеждан период).
4.2. Обхванати от разследването държави
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите в Общността, износителите в Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (наричани по-долу „заинтересованите износители“), вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, техните сдружения, както и представителите на правителствата на държавите износители, за започването на преразглеждането.
(9)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, както и на онези, които заявиха себе си като такива в рамките на срока, установен в обявлението за започване на преразглеждането.
(10)
Комисията също така даде възможност на пряко заинтересованите страни да изложат мненията си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в обявлението за започване на преразглеждане.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, бяха поканени за изслушване.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители в Общността, вносители в Общността и производители износители от Украйна, бе счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да бъде проучено дали следва да се използва представителна извадка. С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали действително е необходима представителна извадка и ако е така, да се избере представителна такава, от посочените страни бе поискано, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент, да заявят себе си като такива в рамките на 15 дни от започването на разследването и да предоставят на Комисията информацията, изискана в обявлението за започване.
(13)
От страна на вносителите в Общността бе получено много слабо съдействие, тъй като само един вносител изрази своята готовност и желание да съдейства. Затова бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на вносителите.
(14)
Дванадесет производители в Общността надлежно попълниха формуляра на представителната извадка и официално се съгласиха да съдействат по-нататък в разследването. Четири от тези дванадесет дружества, за които беше установено, че са представителни за производството на Общността от гледна точка на обемите на производство и продажби на карбамид в Общността, бяха подбрани за представителната извадка. Четиримата подбрани за извадката производители на Общността осигуряват около 60 % от общата продукция на производството на Общността по време на ПРП, докато горепосочените дванадесет производители представляват около 80 % от производството в Общността. Тази представителна извадка съставлява най-големия представителен обем на производство и продажби на карбамид в Общността, която може да бъде разумно разследвана в рамките на разполагаемото време.
(15)
Четирима производители износители от Украйна надлежно попълниха формуляра за представителната извадка в рамките на предоставените срокове и официално се съгласиха да съдействат по-нататък в разследването. Тези четирима производители износители представляват почти 100 % от общия обем на износа от Украйна за Общността по време на ПРП. Поради малкия брой съдействащи дружества в Украйна бе решено да не се прилага представителна извадка, като всички дружества бяха поканени да предоставят въпросници.
(16)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата производители в Общността, един вносител, двама ползватели и четирима производители износители в Украйна, както и по един от Беларус, Хърватия и Либия. В допълнение към това няколко вносители и ползватели, както и техните сдружения, предоставиха коментари, без да дават отговори на въпросника.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима, за да определи вероятността от продължаване на дъмпинга и нанасянето на вреди, както и по отношение на интересите на Общността. Бяха осъществени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
подбрани за извадката производители от Общността:
-
Fertiberia S.A., Madrid, Испания,
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Германия,
-
Yara Group (Yara Spa Ferrara, Италия и Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Нидерландия),
-
Zaklady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Полша;
б)
производители износители:
-
Украйна:
-
Joint Stock Company Concern Stirol, Горловка,
-
Close Joint Stock Company Severodonetsk, Северодонецк,
-
Joint Stock Company Dnipro Azot, Днепродзержинск,
-
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Черкассы;
-
Хърватия:
-
Petrokemija D.D., Кутиня;
в)
вносители от Общността:
-
Dynea Austria GmbH, Krems, Австрия;
г)
ползватели от Общността:
-
Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Италия,
-
Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият, както в първоначалното разследване, а именно карбамид (урея), който понастоящем се класира под кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90, (разглежданият продукт) и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна.
(19)
Карбамид се произвежда основно от амоняк, който от своя страна се произвежда от природен газ. Може да приема твърда или течна форма. Твърдият карбамид може да бъде използван за селскостопански и промишлени цели. Селскостопанската категория карбамид може да се използва или като изкуствен тор, който се разпръсква върху почвата, или като хранителна добавка за животни. Промишлената категория карбамид е суровина за определени лепила и пластмаси. Течният карбамид може да се използва както като изкуствен тор, така и за промишлени цели. Въпреки че карбамидът е представен в различните форми, посочени по-горе, химичните му характеристики остават в основата си едни и същи и може да се разглежда като един продукт за целите на настоящата процедура.
2. Сходен продукт
(20)
Както беше установено в първоначалното разследване, разследването на настоящото преразглеждане потвърди, че продуктите, произвеждани и изнасяни от производителите износители от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, онези, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на тези държави, както и онези, произвеждани и продавани от производителите на Общността на пазара на Общността, имат едни и същи основни химични, физични и технически характеристики, както и по същество едни и същи приложения. Затова се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
Като се имат предвид заключенията, направени по отношение на вероятността от продължаване или повторение на вредата, по-долу са разгледани само основните аргументи относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга.
1. Дъмпингов внос по време на периода на разследване на преразглеждането
1.1. Общи положения
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали се е осъществявал дъмпинг по време на ПРП и ако е така, дали изтичането на срока на мерките би довело до продължаване на дъмпинга.
(23)
В случая с трите държави износителки, признати за пазарни икономики, а именно Хърватия, Либия и Украйна, нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграфи 1-3 от основния регламент. В случая с Беларус нормалната стойност бе определена съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
1.2. Хърватия
(24)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител от Хърватия бе установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 5, 11 и 12 от основния регламент.
(25)
По време на ПРП Хърватия е изнесла над 200 000 тона карбамид за Общността, като е завоювала 2,3 % от пазара на Общността. Що се отнася до ПРП, за единствения известен и оказващ съдействие производител износител беше все пак установено, че изнася за Общността на изключително дъмпингови цени. Установеният дъмпингов марж надвишаваше 20 %.
(26)
Имаше съществени съмнения дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на карбамид, са били в разумна степен отразени в отчетите на производителя износител. Всъщност бе установено, че газът е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят износител, така и доставчикът на газ са мажоритарно притежавани от хърватската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. При липсата на каквито и да било нормални цени на газа, отнасящи се до хърватския вътрешен пазар, и в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, цените на газа трябваше да бъдат определени на „друга приемлива основа, включително информация от други представителни пазари“. Тъй като по-голямата част от газа, използван за произвеждане на разглеждания продукт, е с руски произход, коригираната цена би могла да бъде основана върху средната цена на руския газ, когато се продава за износ на границата между Германия и Чехия (Waidhaus), без да се отчитат транспортните разходи, тъй като Waidhaus е основен център за продажби на руски газ към ЕО. Това би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпингът съществува без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на нанасянето на вреда, изложени по-долу, този въпрос не бе разглеждан.
1.3. Беларус, Либия и Украйна
(27)
Както е обяснено в съображения 29, 38 и 45, количествата, изнесени от другите три разглеждани държави износителки, са постигнали толкова ниски равнища, че бе преценено, че експортните цени, свързани с тях, не биха били достатъчно надеждни, ако се разглеждат поотделно, за да се направи заключение по отношение на продължаването на дъмпинга.
2. Вероятност от повторение на дъмпинга
2.1. Беларус
(28)
Тъй като Беларус не се счита за държава с пазарна икономика, нормалната стойност бе определена въз основа на данните, предоставени от производител в трета държава с пазарна икономика. В обявлението за започване САЩ бяха предвидени като подходяща подобна държава, тъй като те вече бяха използвани в първоначалното разследване. Нито една от заинтересованите страни не предостави коментари в това отношение. Производителят от САЩ, който вече бе оказал съдействие в първоначалното разследване, предостави отговори на въпросника, които бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(29)
Единственият известен белоруски производител представи отговор на въпросника. Като цяло Беларус е изнесла около 25 000 тона карбамид, което представлява 0,3-процентен дял от пазара на Общността. Предвид незначителната му големина, анализът по отношение на Беларус се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.
(30)
Беше анализирано поведението на Беларус по отношение на износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, трайно по-ниски от нормалната стойност, установена на подобен пазар, което показва, че цените на другите експортни пазари са били дъмпингови.
(31)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Беларус биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на равнища над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(32)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.
(33)
В светлината на горепосочените факти и съображения съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.2. Хърватия
(34)
Както бе посочено в съображение 25, беше установено, че износът към Общността е бил дъмпингов. Беше анализирано и поведението на Хърватия по отношение на износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, по-ниски от нормалната стойност, което показва, че дъмпинг се е осъществявал дори при липсата на посочената корекция.
(35)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Хърватия биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(36)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.
(37)
Следователно съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.3. Либия
(38)
Единственият известен производител износител отговори на въпросника непълно. Тъй като той не успя да предостави някои от липсващите сведения, трябваше, където това бе уместно, да се използва член 18 от основния регламент. От наличната информация стана ясно, че като цяло Либия е изнесла около 70 000 тона карбамид за Общността по време на ПРП, което представлява 0,8-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Либия се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга. Анализът на дъмпинга и вероятността от неговото повторение бе направен въз основа на наличната информация.
(39)
Тъй като липсват представителни вътрешни продажби на либийския пазар, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе установена въз основа на производствените разходи в страната на произход плюс обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и печалба. Бе установено, че граница на печалбата от 8 % в този случай е разумна.
(40)
Анализът на въпросника, предоставен от дружеството в Либия, оказало съдействие, показа, че основната му дейност е да осъществява износ към други трети пазари. През ПРП са били изнесени около 570 000 тона към трети пазари, което е повече от осемкратния обем на общия износ към пазара на Общността. Сравнението на експортните цени за този износ с нормалната стойност, установена както е описано по-горе, показа съществено равнище на дъмпинг.
(41)
Имаше съществени съмнения дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на карбамид, са били в разумна степен отразени в отчетите на производителя износител. Въз основа на наличната информация се поддържа мнението, че газът е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят износител, така и доставчикът на газ, са мажоритарно притежавани от либийската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. Едно коригиране би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпинг съществува и без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на вредата, изложени по-долу, не бе счетено за необходимо да се прилага подобно коригиране, въпреки че бе основателно.
(42)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Либия биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища, Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(43)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото другите пазари на трети държави.
(44)
В светлината на горепосоченото съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.4. Украйна
(45)
Четирима производители оказаха съдействие на разследването. Само двама от тях са осъществявали експортни продажби към Общността по време на ПРП. Като цяло Украйна е изнесла само около 20 000 тона карбамид, което представлява 0,2-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Украйна се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.
(46)
По отношение на разходите за газ бе установено, че Украйна внася от Русия по-голямата част от газа, употребяван в производството на карбамид. В това отношение всички налични данни посочват, че Украйна внася природен газ от Русия на цени, които са значително по-ниски от пазарните цени, плащани на нерегулираните пазари за природен газ. Разследването показа, че цената на природен газ от Русия, изнасян за Общността, е била приблизително два пъти по-висока от вътрешната цена на газа в Украйна. Поради тази причина, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за газ, понесени от заявителя, бяха коригирани въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руски газ, продаван за износ на границата между Германия и Чехия (Waidhaus), без да се отчитат транспортните разходи. Waidhaus, в качеството си на основен център за продажби на руски газ към ЕС, който е най-големият пазар на руски газ и прилага цени, в разумна степен отразяващи разходите, може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(47)
Коригирането доведе до стойност на вътрешните цени под себестойността за три от засегнатите дружества и така производствените разходи, заедно с разумен марж на печалбата от 8 %, бяха използвани като нормална стойност. Що се отнася до четвъртото дружество, за тази цел бяха използвани съответно коригираните вътрешни цени.
(48)
След това бе анализирано поведението на украинските производители износители по отношение на всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, последователно и значително под така установената нормална стойност.
(49)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Украйна биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове. В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са приблизително на същото ниво, както налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар по отношение на цените, отколкото пазарите на други трети държави. С оглед на горепосочените факти и съображения съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липса на мерки.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Беларус
(50)
Съгласно наличната в случая информация Беларус е имала най-много около 150 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 225 000 тона.
(51)
Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият износител от Беларус добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(52)
Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, ако срокът на действие на мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но, от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(53)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимо бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.2. Хърватия
(54)
Съгласно наличната в случая информация Хърватия е имала най-много около 120 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 60 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият хърватски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(55)
Въпреки това антидъмпинговите мерки не са възпрепятствали Хърватия да изнася значителни количества за Общността. Няма данни, че е имало пречки за износ на допълнителни количества към Общността. Като се вземе предвид, че случаят не е бил такъв, няма вероятност да бъде направен износ на значителни допълнителни количества, като бъде използван подобен капацитет. Не е изключено освен това някои от тези количества да бъдат изнасяни и в други трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или малко по-високи) на онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността.
(56)
В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква значителна част от свободния капацитет на Хърватия да бъде използван за допълнителен износ към Общността, но при настоящите нива на износ, обемите на износ към Общността се очаква да останат над минималните равнища.
(57)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимо бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.3. Либия
(58)
Според наличната в случая информация Либия е имала най-много около 140 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 570 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият либийски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(59)
Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, ако срокът на мерките изтече, но от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(60)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимото бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.4. Украйна
(61)
Според наличната в случая информация Украйна е имала най-много около 375 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 3 500 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Украинските износители имат добре разработени канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост. Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни на онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това, не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Предвид всичко това, ако срокът на действие на мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(62)
Що се отнася до възможното пренасочване на износ от трети държави към Общността, заявителите поддържаха мнението, че прогнозният повишен капацитет в други региони (особено в Близкия изток) би заменил украинския износ основно в Азия, но също така и в Африка и Латинска Америка, от порядъка на 3 000 000 тона, което би ги пренасочило към Общността. Въпреки това, въз основа на наличната информация, не е възможно да се заключи, че такова пренасочване действително ще се реализира, включително и поради обстоятелството, че увеличаващото се световно потребление би поело тези допълнителни количества, ако те действително се появят на пазара. Освен това не е изключено увеличението на капацитета да се осъществява за по-дълъг период от време, отколкото се предполага от заявителя. Предвид всички тези обстоятелства, не е възможно да се потвърди, че има вероятност значителни допълнителни количества да бъдат пренасочени към пазара на Общността в предвидимото бъдеще, ако срокът на действие на мерките изтече.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга
(63)
Въз основа на изложения по-горе анализ се достига до извода, че ако мерките бъдат отменени, по отношение на Хърватия няма вероятност дъмпингът на значителни количества карбамид да продължи, нито в случая с останалите три разглеждани държави - да се повтори.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
1. Определяне на производството на Общността
(64)
В рамките на Общността сходният продукт се произвежда от 16 производители, за чието производство се счита, че съставлява общото производство на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Осем от тях станаха производители на Общността след разширяването на ЕС през май 2004 г.
(65)
От тези 16 производители на Общността дванадесет се съгласиха да съдействат на разследването, докато трима изпратиха исканата информация за целите на представителната извадка, но не предложиха допълнително съдействие. Нито един от производителите на Общността не се противопостави на искането за преразглеждане.
(66)
Съответно се съгласиха да сътрудничат следните дванадесет производители:
-
Achema AB (Литва),
-
Adubos de Portugal (Португалия),
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Австрия),
-
Duslo AS (Словашка република),
-
Fertiberia S.A. (Испания),
-
AS Nitrofert (Естония),
-
Nitrogénmüvek Zrt (Унгария),
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Германия),
-
Yara Group (обединение на Yara France SA (Франция), Yara Italia Spa (Италия), Yara Brunsbuttel GmbH (Германия) и Yara Sluiskil BV (Нидерландия),
-
Zakłady Azotowe Puławy (Полша),
-
ZAK SA (Полша),
-
BASF AG (Германия).
(67)
Тъй като тези дванадесет производители на Общността съставляват около 80 % от общото производство на Общността по време на ПРП, се счита, че те съставляват по-голямата част от общото производство на Общността на сходния продукт. Затова се счита, че те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „производството на Общността“. Четиримата производители на Общността, които не оказаха съдействие, ще бъдат наричани „други производители на Общността“.
(68)
Както е посочено по-горе, бе подбрана представителна извадка от четири дружества. Всички подбрани производители на Общността оказаха съдействие и изпратиха отговори на въпросниците в рамките на установените срокове. В допълнение, останалите осем оказващи съдействие производители осигуриха своевременно някои общи данни за анализа на вредата.
Д. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(69)
Очевидното потребление на Общността бе установено въз основа на обема на продажбите на производството на Общността на пазара на Общността, обемите на продажбите на другите производители на Общността на пазара на Общността и данните от Евростат за общия внос в ЕС. Като се вземе предвид разширяването на ЕС през 2004 г., за да бъде анализът по-ясен и по-последователен, потреблението бе установено въз основа на пазара на ЕС-25 през целия разглеждан период. Тъй като това разследване бе започнато преди последвалото разширяване на ЕС с България и Румъния, анализът е ограничен до ЕС-25.
(70)
Между 2002 г. и 2003 г. потреблението на Общността се е увеличило с 3 % и е останало устойчиво до ПРП.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Общо потребление на ЕО в тонове
8 650 000
8 945 000
8 955 000
8 875 000
8 950 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
103
104
103
103
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Обеми, пазарен дял и цени на вноса
(71)
По отношение на Беларус, Хърватия, Либия и Украйна обемите на вноса, пазарните дялове и средните цени са се развивали, както е изложено по-долу. Източник на данните е Евростат.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Беларус - обем на вноса (в тонове)
134 931
167 981
62 546
62 044
25 193
Пазарен дял
1,6 %
1,9 %
0,7 %
0,7 %
0,3 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
107,5
126,6
148,5
165,7
190,5
Индекс (2002 г. = 100)
100
118
138
154
177
Украйна - обем на вноса (в тонове)
44 945
36 304
77 270
84 338
52 553
Пазарен дял
0,5 %
0,4 %
0,8 %
0,9 %
0,5 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
117,4
134,5
139,6
192,7
194,0
Индекс (2002 г. = 100)
100
115
119
164
165
Хърватия - обем на вноса (в тонове)
126 400
179 325
205 921
187 765
208 050
Пазарен дял
1,5 %
2,0 %
2,3 %
2,1 %
2,3 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
125,1
135,0
145,0
171,7
185,0
Индекс (2002 г. = 100)
100
108
116
137
148
Либия - обем на вноса (в тонове)
142 644
227 793
153 390
124 515
73 361
Пазарен дял
1,6 %
2,5 %
1,7 %
1,4 %
0,8 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
114,1
134,9
147,2
193,8
201,6
Индекс (2002 г. = 100)
100
118
129
170
177
(72)
По отношение на Беларус обемът на вноса се е увеличил слабо между 2002 г. и 2003 г., след това постоянно е спадал през целия разглеждан период (- 81 % за целия период). Съответно нейният пазарен дял слабо се е увеличил между 2002 г. и 2003 г. и след това продължително е спадал, понижавайки се до 0,3 % през ПРП. Обемите са били de minimis от 2004 г. нататък. Цените са се развивали положително от 107 до 190 EUR/тон през разглеждания период.
(73)
По отношение на Украйна нивата на вноса са останали твърдо под прага de minimis, докато цените на вноса са се повишили с 65 % между 2002 г. и ПРП.
(74)
Вносът от Хърватия е бил твърде устойчив през целия период, при около 2-процентен дял от пазара на Общността, докато цените на вноса са се повишили с 48 %.
(75)
Вносът от Либия се е увеличил през 2003 г., но след това постоянно е спадал до края на ПРП. За целия период той е намалял с 49 % и пазарният му дял е преминал от 1,6 % през 2002 г. до 0,8 % през ПРП. Както и при другите разглеждани държави, цените на либийския внос са се покачили със 77 % между 2002 г. и ПРП.
(76)
Развитието на цената при четирите държави е пропорционално по-високо или сравнимо с покачването на продажните цени на производството на Общността.
(77)
За изчисляването на равнището на подбиване на цените по време на ПРП за Хърватия цените франко завод на производството на Общността за несвързани клиенти бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността на единствения оказал съдействие производител износител от Хърватия, съответно коригирани, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Сравнението показа, че вносът е подбивал цените на производството на Общността с 4,7 %. Въпреки това тези цени бяха подобни на непричиняващите вреда цени, установени за производството на Общността.
(78)
Поради факта, че пазарните дялове на три от четирите разглеждани държави са били под прага de minimis, без значение дали поотделно или съвкупно, бе счетено, че техният внос в Общността не е причинил вреда и следователно маржовете на подбиване не са от значение за анализа на продължаването на причиняване на вреда.
3. Внос от други държави
(79)
Обемът на вноса от други трети държави по време на разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Посочените количества и ценови тенденции също се основават на данни от Евростат.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
1 360 025
1 429 543
1 783 742
1 404 863
1 488 367
Пазарен дял
15,7 %
16,0 %
19,9 %
15,8 %
16,6 %
Цени на вноса от Русия (EUR/тон)
119
133
154
180
196
Обем на вноса от Египет (в тонове)
579 830
629 801
422 892
385 855
624 718
Пазарен дял
6,7 %
7,0 %
4,7 %
4,3 %
7,0 %
Цени на вноса от Египет (EUR/тон)
149
163
178
220
222
Обем на вноса от Румъния (в тонове)
260 298
398 606
235 417
309 195
248 377
Пазарен дял
3,0 %
4,5 %
2,6 %
3,5 %
2,8 %
Цени на вноса от Румъния (EUR/тон)
123
142
175
197
210
Обем на вноса от всички други държави (в тонове)
373 732
291 620
254 311
336 110
326 579
Пазарен дял
4,3 %
3,3 %
2,8 %
3,8 %
3,6 %
Цени на вноса от всички други държави (EUR/тон)
141
170
194
221
224
Пазарен дял на всички други държави
29,7 %
30,8 %
30,0 %
27,4 %
30,0 %
(80)
Следва да се отбележи, че общият внос от трети държави се е увеличил с 4,4 % по време на целия период. Този резултат се дължи главно на увеличаването на вноса от Русия (+ 9,4 %), която е главният износител в момента. Трябва също така да се отбележи, че вносът от Русия беше предмет на мерки под формата на МЦВ (минимални цени на вноса) по време на целия период, които мерки бяха отменени с Регламент (ЕО) № 907/2007 (вж. съображение 6). Между 2002 г. и ПРП вносът от Египет се е увеличил със 7,7 %, докато вносът от други трети държави е намалял в същите граници, като за Румъния са отчетени над 40 % от този внос. Що се отнася до цените на износа, всичките посочени държави са изнасяли за Общността при цени, които не подбиват цените на производството на Общността през ПРП и/или са над цената, която не нанася вреда на производството на Общността.
4. Икономическо положение на производството на Общността
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и индекси, свързани с положението на производството на Общността.
4.1. Предварителни забележки
(82)
За повечето от оказващите съдействие производители от производството на Общността бе установено, че използват сходния продукт за последваща преработка за получаване на продукти на смесени или синтетични изкуствени торове, които са последващи азотни изкуствени торове, съдържащи в допълнение към азота и други вещества, като водоразтворим фосфор и/или водоразтворим калий.
(83)
Оказа се, че такива вътрешни трансфери на производството на карбамид не навлизат на свободния пазар и че не са в конкуренция с вноса на разглеждания продукт. Разследването показа, че използването за собствена употреба представлява стабилен дял от около 20 % от общата продукция на производството на Общността. Поради това се счита, че то не може да окаже съществено влияние върху равносметката за вредата на производството на Общността.
(84)
Когато се прибягва до представителната извадка, съгласно установената практика, се анализират определени показатели за вреда (производство, производствен капацитет, стокови запаси, продажби, пазарен дял, ръст и заетост) за производството на Общността като цяло („ПО“ в таблиците по-долу), докато онези показатели за вреда, отнасящи се до резултатите от дейността на отделни дружества, а именно цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали, се изследват въз основа на информацията, събрана от производителите на Общността, участващи в представителната извадка („ППИ“ в таблиците по-долу).
4.2. Данни, свързани с производството на Общността като цяло
а) Производство
(85)
Общият производствен обем на Общността, включително обемите, предназначени за собствена употреба, е останал на практика стабилен между 2002 г. и ПРП, като се е увеличил с 5 % през 2003 г. и се е понижил със същия процент през 2004 г. През 2005 г. и по време на ПРП е регистрирано малко увеличение от съответно 2 % и 1 процентен пункт, като достига ниво от 4,45 милиона тона.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производство на ПО (в тонове)
4 300 000
4 500 000
4 300 000
4 400 000
4 450 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
105
100
102
103
Производство на ПО, използвано за собствена употреба
800 000
800 000
800 000
900 000
900 000
Като процент от общото производство
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,2 %
Източник: Жалбоподателите, отговори от въпросниците за представителната извадка и проверени отговори на въпросниците
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(86)
Производственият капацитет се е увеличил слабо (5 %) между 2002 г. и ПРП. Предвид факта, че производственият обем е останал стабилен, степента на използване на капацитета се е понижила слабо от 84 % през 2002 г. до 81 % през ПРП. Обаче степента на използване на капацитета за този тип производство и отрасъл може да се повлияе от производството на други продукти, които могат да бъдат произвеждани на същото производствено оборудване, и следователно няма толкова голямо значение като показател за вреда.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производствен капацитет на ПО (в тонове)
5 100 000
5 200 000
5 200 000
5 400 000
5 360 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
101
101
106
105
Използване на капацитета на ПО
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
104
100
96
96
в) Запаси
(87)
Равнището на крайните запаси на производството на Общността е доста стабилно между 2002 г. и 2004 г. и се покачва рязко (с 24 процентни пункта през 2005 г. и с още 13 процентни пункта в края на ПРП). Въпреки това, тъй като карбамидът, предназначен за собствена употреба, се съхранява заедно с карбамида, продаван на свободния пазар, нивото на запасите се счита за не толкова значим показател за вреда. Следва също така да се отбележи, че краят на ПРП съвпада със започването на сезонните продажби.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Крайни запаси на ПО (в тонове)
250 000
240 000
260 000
320 000
350 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
94
103
127
140
г) Обем на продажбите
(88)
Продажбите на производството на Общността на пазара на Общността слабо спадат, а именно с 3 % между 2002 г. и ПРП.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Обем на продажбите в ЕО на ПО (в тонове)
3 150 000
3 240 000
3 050 000
3 000 000
3 070 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
103
97
95
97
д) Пазарен дял
(89)
Пазарният дял на производството на Общността също спада слабо между 2002 г. и ПРП, преминавайки от 36,5 % до 34,3 %.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Пазарен дял на ПО
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,3 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
99
93
93
94
е) Ръст
(90)
Производството на Общността е загубило малка част от пазарния си дял при стабилен пазар през разглеждания период. Пазарният дял, изгубен от производството на Общността, не е бил зает от вноса на четирите разглеждани държави, чийто пазарен дял е спаднал между 2002 г. и ПРП от 5,8 % до 4,4 %.
ж) Заетост
(91)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 6 % между 2002 г. и ПРП, докато производството слабо се е увеличило, отразявайки загрижеността на производството на Общността да повишава постоянно производителността и конкурентоспособността си.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Заетост за разглеждания продукт в ПО
1 235
1 230
1 155
1 160
1 165
Индекс (2002 г. = 100)
100
100
94
94
94
з) Производителност
(92)
Производителността на работник, зает в производството на Общността, за година се е повишила с 6 % между 2002 г. и 2003 г. и се задържа постоянна до ПРП, като показва по този начин съчетаните положителни въздействия от намалената заетост и увеличаването на продукцията на производството на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производителност на ПО (тонове на работник)
3 500
3 700
3 745
3 765
3 735
Индекс (2002 г. = 100)
100
106
107
108
107
и) Стойност на дъмпинговия марж
(93)
По отношение на въздействието върху производството на Общността на стойността на действителния дъмпингов марж през ПРП, предвид факта, че: i) обемът на вноса от Беларус, Украйна и Либия е бил под нивата de minimis; ii) вносът от Хърватия е бил стабилен при цени, завишени в съответствие с продажните цени на ЕС; и iii) общото финансово положение на производството на Общността е било много добро, това въздействие се счита за de minimis, а този показател - без значение.
й) Възстановяване след въздействието от последния дъмпинг
(94)
Разгледаните по-горе и по-долу показатели ясно показват значително подобряване на икономическото и финансовото положение на производството на Общността.
4.3. Данни, свързани с производителите на Общността, участващи в представителната извадка
а) Продажбени цени и фактори, оказващи въздействие върху вътрешните цени
(95)
Средните нетни продажбени цени на производителите на Общността, участващи в представителната извадка, са се увеличили съществено от 2004 г. до ПРП, което отразява последователно и продължително повишаване на разходите за суровина и преобладаващите благоприятни условия на международния пазар на карбамид през същия период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Цена на единица продукция на пазара на ЕО на ППИ (EUR/тон)
138
149
164
189
207
Индекс (2002 г. = 100)
100
108
120
138
151
б) Заплати
(96)
Между 2002 г. и ПРП средната заплата на работник се е увеличила с 13 %, както показва таблицата по-долу. Като се имат предвид процентът на инфлацията и общото намаление на заетостта, това увеличение на заплатите се счита за умерено.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Годишни разходи за труд на работник на ППИ (в хиляди евро)
44,2
47,2
47,1
48,6
49,9
Индекс (2002 г. = 100)
100
107
107
110
113
в) Инвестиции
(97)
Годишните инвестиции в сходния продукт, направени от четиримата избрани за извадката производители, се е развивал положително през разглеждания период, по-специално се е увеличил със 74 %, въпреки че е показал някои колебания. Тези инвестиции са били свързани главно с модернизиране на оборудването и екологичните изисквания. Това потвърждава усилията на производството на Общността да подобри производителността и конкурентоспособността си. Резултатите са очевидни в развитието на производителността, която се е повишила съществено (вж. съображение 92) по време на същия период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Нетни инвестиции на ППИ (в хиляди евро)
20 493
11 095
31 559
40 001
35 565
Индекс (2002 г. = 100)
100
54
154
195
174
г) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(98)
Рентабилността на производителите, участващи в извадката, показва сериозно подобрение между 2002 г. и 2005 г., когато надхвърля 19 % от стойността на продажбите. Устойчивото повишаване на цените на газа в началото на 2006 г. връща резултата на 10,7 % през ПРП. В това отношение в първоначалното разследване се отбелязва, че е била установена граница на печалбата от 8 %, която би могла да бъде постигната при липса на причиняващ вреда дъмпинг. Възвръщаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), изразена като печалба в проценти от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло е следвала тенденцията на рентабилност през целия разглеждан период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Рентабилност на ППИ от продажбите в ЕО към несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
4,6 %
11,1 %
18,4 %
19,3 %
10,7 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
241
400
419
233
ROI на ППИ (печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестицията)
10,7 %
31,0 %
48,8 %
51,1 %
29,4 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
290
456
477
275
д) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(99)
Паричният поток се е увеличил значително между 2002 г. и 2005 г. и постепенно е спадал по време на ПРП. Това развитие е в съответствие с развитието на цялостната рентабилност през разглеждания период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Паричен поток на ППИ (в хиляди евро)
38 534
60 289
92 671
111 722
58 912
Индекс (2002 г. = 100)
100
156
240
290
153
(100)
Разследването не разкри трудности, с които производителите на Общността, участващи в извадката, да са се сблъскали при привличането на капитали.
5. Заключение
(101)
Между 2002 г. и ПРП пазарният дял на производството на Общността слабо се е свил, както и обемът на продажбите на пазара на Общността. Въпреки това цялостното финансово състояние на производството на Общността се е подобрило през разглеждания период.
(102)
Почти всички други фактори за определяне на вредата, с изключение на покачването на обемите на запасите, са се развивали положително: производствените обеми и единичните цени на продажбите на производството на Общността са се увеличили и след 2002 г. рентабилността е била значително над нивото на печалбата, заложена като целева печалба в първоначалното разследване.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток също са се развивали положително. Заплатите са се развивали умерено, като производството на Общността е продължило да инвестира. Производителността също се е повишила значително, отразявайки положителното развитие на производството и усилията на производството на Общността да я подобри посредством инвестиране.
(104)
Заявителят твърдеше, че изискванията за дългосрочна рентабилност, измерена като възвръщаемост от продажбите, за производството на карбамид трябва да бъде на ниво от 25 % след облагане с данъци. Това би означавало около 36 % печалба върху оборота преди облагане. Заявителят твърдеше, че това е оправдано от разхода за изграждане на нов завод за амоняк/карбамид, който изисква възвръщаемост на инвестициите от 11 % (според твърденията равнозначно на 36 % печалба върху оборота). За тази цел беше отбелязано, че заявителят никога не е предявявал искане за такава висока целева печалба в рамките на тази процедура, а в първоначалното разследване бе установена граница на печалбата от 8 %, която би могла да бъде постигната при липса на причиняващ вреди дъмпинг. Освен това, в своето решение по дело T-210/95 Първоинстанционният съд потвърди, че „… границата на печалба, която следва да се използва от Съвета при изчисляването на целевата цена, която отстранява съответната вреда, трябва да бъде ограничена до границата на печалбата, на която производството на Общността може разумно да разчита при нормални условия на конкуренция, при липса на дъмпингов внос.“ (8). В същото дело бе потвърдено, че „…аргументът, че границата на печалбата, която следва да се използва от институциите на Общността, трябва да бъде границата, необходима, за да се гарантира оцеляването на производството на Общността и/или съответстващата възвръщаемост на капитала, не намира никакво основание в основния регламент.“
(105)
Заявителят допълнително твърдеше, че по отношение на отрасъла на изкуствените торове възвръщаемостта от продажбите не е подходящ показател за вреда, тъй като има връзка с печалбата, както и че възвръщаемостта на капитала и/или инвестициите е качествено по-подходяща за подобно оценяване. Освен това се поддържаше твърдението, че производството на Общността е търпяло вреди по последните показатели.
(106)
Като се вземат предвид специфичните характеристики на отрасъла на изкуствените торове (inter alia, неговата капиталоемкост) и характера на пазара на изкуствени торове (колебанията на цените на суровините и тези на крайния продукт), се приема, че възвръщаемостта от продажбите сама по себе си не е непременно най-показателният фактор по отношение на рентабилността, както и че той следва да бъде допълнен с показатели като възвръщаемост на капитала и възвръщаемост на инвестициите. Заявителят обаче не е предоставил никакви доказателства, че при липсата на дъмпингов внос производството на Общността би било способно да получи възвръщаемост на исканото ниво, нито пък показа каква граница на печалбата би била получена от производството на Общността при липса на дъмпингов внос. Това искане следователно беше отхвърлено.
(107)
Следователно се стигна до заключението, че не е било продължено причиняването на материална вреда за производството на Общността.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Общи положения
(108)
Тъй като не е продължило причиняването на материална вреда, дължащо се на внос от разглежданите държави, анализът се съсредоточи върху вероятността от повторение на вредата, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени. В тази връзка бяха анализирани два основни параметъра: i) възможните обеми на износ и цени от разглежданите държави, и ii) въздействието от тези прогнозни обеми и цени от разглежданите държави върху производството на Общността.
(109)
Анализът е направен спрямо основния пазарен контекст на продължаващи високи цени и печалби не само в Общността, но и в целия свят. До голяма степен това се дължи на търсенето, надхвърлящо предлагането. Няма данни, че подобен общ контекст ще се промени съществено в краткосрочен или средносрочен план.
2. Възможни експортни обеми и цени на разглежданите държави
(110)
Както е посочено по-горе, има вероятност украинските производители износители да изнесат най-много около 375 000 допълнителни тона карбамид за Общността, в случай че изтече срокът на действие на мерките. Данните за Либия и Беларус посочват съответно най-много 140 000 и 150 000 тона. Аналогично, цифрите за Хърватия няма вероятност да се повишат съществено спрямо настоящото си ниво.
(111)
Експортните цени към Общността и към трети държави бяха анализирани по-горе. Заедно с пазарните условия, описани по-долу, и вероятното развитие на основните разходни пера, като например газ, този анализ посочва вероятността експортните цени да останат високи. Вследствие на това не може да се направи изводът, че цените вероятно биха били на значително по-ниски равнища от тези на цените или разходите на производството на Общността.
3. Въздействие върху производството на Общността на прогнозните обеми на износа и ценови ефект в случай на отмяна на мерките
(112)
Предвижда се пазарът на карбамид да се развива съществено през следващите години както в Общността (9), така и в световен мащаб, главно поради увеличеното селскостопанско производство (за приложение при биогоривата) и също така поради разширяващата се промишлена употреба за AdBlue (10). Например прогнозите за селскостопанските пазари в Европейския съюз през 2007-2014 г., публикувани от Генерална дирекция „Селско стопанство“ през юли 2007 г., потвърждават, че има вероятност производството на житни растения да се увеличи с до 20 % през този период. Самият заявител прогнозира увеличаване от порядъка на 10 %. Освен това в края на септември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1107/2007 на Съвета (11) беше установена дерогация за 2008 г. по отношение на земите под угар. Възможно е очакваният пазарен ръст на Общността (около 1 милион допълнителни тона) да надвиши вероятните максимални обеми, които държавите износителки биха могли да изнесат за Общността. Следователно няма вероятност този допълнителен износ да доведе до голямо неравновесие в обемите, не на последно място поради факта, че разликата между максималната възможна продукция на Общността и потреблението е определена на приблизително 2 милиона тона, а и няма данни, че тази разлика би могла да бъде посрещната от друг износ (включително с произход от Русия, както е посочено в Регламент (ЕО) № 907/2007 до степен, в която свръхпроизводството би понижило пазарните цени.
(113)
Предвид изложеното по-горе няма вероятност да се наложи производството на Общността да понижи продажбите си, обема на продукцията или цените си до степен, в която рентабилността и общото му състояние биха били съществено засегнати. Следователно е вероятно печалбите да останат на сегашното си равнище, отразявай благоприятните пазарни условия, преобладаващи по-специално от 2004 г. до ПРП.
4. Заключение относно вероятността от повторение на вредата
(114)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи заключение, че има вероятност от повторение на вредата за производството на Общността, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(115)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча отмяната на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят становища вследствие на това разгласяване. Не бяха получени коментари, които да са от такъв характер, че да променят горните заключения.
(116)
От изложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, трябва да бъдат отменени, а процедурите - прекратени.
(117)
Предвид посочените по-горе обстоятелства, а именно значително изкривяване на структурата на разходите и/или експортните операции от страна на износителите и в четирите разглеждани държави, беше счетено за необходимо развитието на износа на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна да бъде следено отблизо с оглед улесняване на предприемането на бързи действия, ако обстановката го налага,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид (урея), дори във воден разтвор, който попада под кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90 и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, се отменя, а процедурата, свързана с този внос, се прекратява.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 март 2008 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 240/2008 DO CONSELHO
de 17 de Março de 2008
que revoga o direito anti-dumping sobre as importações de ureia originária da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia, na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 384/96
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 2 do seu artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão, apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Em Janeiro de 2002, pelo Regulamento (CE) n.o 92/2002 (2), o Conselho instituiu direitos anti-dumping definitivos, que variam entre 7,81 EUR e 16,84 EUR por tonelada, sobre as importações de ureia, mesmo em solução aquosa, originária da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia. Pelo mesmo regulamento, foram instituídos direitos anti-dumping definitivos, que variam entre 6,18 EUR e 21,43 EUR por tonelada, sobre as importações de ureia originária da Estónia, da Lituânia, da Bulgária e da Roménia, que foram automaticamente revogados em 1 de Maio de 2004 e em 1 de Janeiro de 2007, respectivamente, a data de adesão dos referidos países à Comunidade Europeia.
2. Pedido de reexame
(2)
Em Abril de 2006, a Comissão publicou um aviso de caducidade iminente das medidas em vigor (3). Em 17 de Outubro de 2006, a Comissão recebeu um pedido de reexame da caducidade das referidas medidas, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
(3)
O pedido foi apresentado pela Associação Europeia de Fabricantes de Fertilizantes (AEFF) («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção comunitária total de ureia.
(4)
O requerente alegou e facultou elementos de prova prima facie suficientes de que a caducidade das medidas poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria comunitária no que respeita às importações de ureia originária da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia («países em causa»).
(5)
Tendo decidido, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame da caducidade em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão iniciou esse reexame por aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (4).
3. Inquérito sobre outros países
(6)
Em Maio de 2006, a Comissão iniciou um reexame (5) dos direitos anti-dumping definitivos instituídos pelo Regulamento (CE) n.o 901/2001 (6) sobre as importações de ureia originária da Rússia, em conformidade com o disposto nos n.os 2 e 3 do artigo 11.o do regulamento de base. Em consequência deste reexame, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 907/2007 (7), revogou os direitos anti-dumping definitivos sobre as importações de ureia originária da Rússia. Concluiu-se que não houve continuação do prejuízo importante para a indústria comunitária e que não havia probabilidade de reincidência do prejuízo para a indústria comunitária na ausência de medidas.
4. Inquérito actual
4.1. Período de inquérito
(7)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2005 e 30 de Setembro de 2006 («PIR»). O exame das tendências relevantes para avaliar a probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2002 e o final do PIR («período considerado»).
4.2. Partes interessadas no inquérito
(8)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame o requerente, os produtores comunitários, os produtores-exportadores da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia (a seguir denominados «exportadores em causa»), os importadores, os comerciantes, os utilizadores e respectivas associações conhecidas como interessadas, bem como os representantes das autoridades do país de exportação.
(9)
A Comissão enviou questionários a todas estas partes, bem como às partes que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início.
(10)
A Comissão também deu às partes directamente interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(11)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram que existiam motivos especiais para serem ouvidas.
(12)
Atendendo ao número aparentemente elevado de produtores comunitários, importadores da Comunidade e produtores-exportadores na Ucrânia, a Comissão considerou conveniente, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base, determinar se deveria recorrer à amostragem. A fim de poder decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, constituir uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes acima mencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar do início do inquérito e a prestar à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(13)
No que diz respeito aos importadores na Comunidade, obteve-se um nível muito baixo de colaboração, visto que apenas um importador manifestou vontade em colaborar, pelo que se decidiu que não seria necessário recorrer a amostragem em relação aos importadores.
(14)
Doze produtores comunitários preencheram devidamente o formulário relativo à constituição de uma amostra e comprometeram-se formalmente a prosseguir a sua colaboração no inquérito. Quatro destas doze empresas, que foram consideradas representativas da indústria comunitária em termos de volume de produção e de vendas de ureia na Comunidade, foram seleccionadas para a amostra. Os quatro produtores comunitários incluídos na amostra representavam cerca de 60 % da produção total da indústria comunitária durante o PIR, enquanto os doze produtores comunitários supramencionados representavam cerca de 80 % da produção na Comunidade. Esta amostra constituiu o volume mais representativo de produção e vendas de ureia na Comunidade sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível.
(15)
O formulário relativo à constituição de uma amostra foi devidamente preenchido, no prazo previsto para o efeito, por quatro produtores-exportadores da Ucrânia que se comprometeram formalmente a prosseguir a sua colaboração no inquérito. Estes quatro produtores-exportadores representavam quase 100 % do total das exportações da Ucrânia para a Comunidade durante o PIR. Devido ao baixo número de empresas colaborantes na Ucrânia, foi decidido não recorrer à amostragem, tendo sido todas as empresas convidadas a responder a um questionário.
(16)
Responderam aos questionários quatro produtores comunitários, um importador, dois utilizadores, quatro produtores-exportadores da Ucrânia e um da Bielorrússia, da Croácia e da Líbia, respectivamente. Além disso, vários importadores e utilizadores e suas associações apresentaram observações sem responder ao questionário.
(17)
A Comissão reuniu e verificou todas as informações consideradas necessárias para efeitos da determinação da provável continuação do dumping e do prejuízo, bem como do interesse da Comunidade. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores comunitários incluídos na amostra:
-
Fertiberia S.A., Madrid, Espanha,
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Alemanha,
-
Grupo Yara (Yara Spa Ferrara, Itália, e Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Países Baixos),
-
Zakłady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Polónia;
b)
Produtores-exportadores
-
Ucrânia:
-
Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka,
-
Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk,
-
Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk,
-
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy;
-
Croácia:
-
Petrokemija D.D., Kutina;
c)
Importadores comunitários:
-
Dynea Austria GmbH, Krems, Áustria;
d)
Utilizadores comunitários:
-
Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itália,
-
Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Espanha.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(18)
O produto em causa é o mesmo que no inquérito inicial, ou seja, a ureia actualmente classificada nos códigos NC 3102 10 10 e 3102 10 90 («produto em causa»), originária da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia.
(19)
A ureia é produzida principalmente a partir de amoníaco que, por sua vez, é produzido a partir do gás natural. Pode revestir uma forma sólida ou líquida. A ureia sólida pode ser utilizada para fins agrícolas e industriais. A ureia para fins agrícolas pode ser utilizada quer como adubo, que é espalhado no solo, quer como um aditivo nas rações para animais. A ureia para fins industriais é uma matéria-prima utilizada no fabrico de determinadas colas e plásticos. A solução aquosa de ureia pode ser utilizada quer como adubo, quer para fins industriais. Embora a ureia seja apresentada nas diferentes formas supramencionadas, as suas propriedades químicas permanecem basicamente as mesmas e podem ser consideradas como um único produto para efeitos do presente processo.
2. Produto similar
(20)
Tal como estabelecido no inquérito inicial, este inquérito de reexame confirmou que todos os produtos fabricados e exportados pelos produtores-exportadores da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia, todos os fabricados e vendidos no mercado interno destes países, bem como todos os fabricados e vendidos pelos produtores comunitários no mercado comunitário têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas básicas e essencialmente as mesmas utilizações. Por conseguinte, são considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(21)
Tendo em conta as conclusões relativamente à probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo, apenas os principais argumentos relativos à probabilidade de continuação ou reincidência do dumping são desenvolvidos a seguir.
1. Importações objecto de dumping durante o período de inquérito do reexame
1.1. Princípios gerais
(22)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se existiu dumping durante o PIR e, em caso afirmativo, se a caducidade das medidas poderia conduzir a uma continuação do dumping.
(23)
No caso dos três países de exportação com estatuto de economia de mercado, nomeadamente a Croácia, a Líbia e a Ucrânia, o valor normal foi determinado em conformidade com os n.os 1 a 3 do artigo 2.o do regulamento de base. No caso da Bielorrússia, o valor normal foi determinado em conformidade com o n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
1.2. Croácia
(24)
A margem de dumping para o único produtor-exportador da Croácia foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com os n.os 5, 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base.
(25)
A Croácia exportou mais de 200 000 toneladas de ureia para a Comunidade durante o PIR, conquistando 2,3 % do mercado comunitário. Apurou-se que o único produtor-exportador conhecido, que colaborou no inquérito, continuava a exportar para a Comunidade a preços com um nível significativo de dumping, no que diz respeito ao PIR. A margem de dumping apurada foi superior a 20 %.
(26)
Havia dúvidas substanciais quanto ao facto de os custos do gás, que é o principal factor de produção de ureia, estarem razoavelmente reflectidos nos registos do produtor-exportador. Apurou-se, de facto, que o gás era obtido em condições específicas, determinadas pelo facto de tanto o produtor-exportador como o fornecedor de gás serem maioritariamente detidos pelo Estado croata e de os preços do gás serem anormalmente baixos. Face à ausência de preços não distorcidos no mercado da Croácia, e em conformidade com o n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base, os preços do gás teriam de ser determinados «em qualquer outra base razoável, incluindo informações provenientes de outros mercados representativos». Visto que a maioria do gás utilizado para fabricar o produto em causa é originário da Rússia, o preço ajustado pôde ser baseado no preço médio do gás russo quando vendido para exportação na fronteira alemã/checa (Waidhaus), líquido dos custos de transporte, sendo Waidhaus o mais importante terminal das vendas de gás russo para a União Europeia. Tal aumentaria substancialmente a margem de dumping. Em virtude da existência de dumping, mesmo sem este ajustamento, e das conclusões sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo a seguir expostas, não foi dado seguimento a esta questão.
1.3. Bielorrússia, Líbia e Ucrânia
(27)
Tal como explanado nos considerandos 29, 38 e 45, as quantidades exportadas pelos três outros países de exportação em causa atingiram níveis tão baixos que se considerou que os preços de exportação associados às mesmas não seriam suficientemente fiáveis, individualmente, para concluir da continuação do dumping.
2. Probabilidade de reincidência do dumping
2.1. Bielorrússia
(28)
Visto que a Bielorrússia não é considerada um país com economia de mercado, o valor normal foi determinado com base em dados fornecidos por um produtor de um país terceiro com economia de mercado. No aviso de início, os EUA foram apresentados como país análogo adequado, uma vez que já tinham sido utilizados no inquérito inicial. Nenhuma parte interessada apresentou observações a este respeito. O produtor dos EUA, que já havia colaborado no inquérito inicial, apresentou uma resposta ao questionário que foi utilizada para determinar o valor normal.
(29)
O único produtor bielorrusso conhecido apresentou uma resposta ao questionário. No total, a Bielorrússia exportou cerca de 25 000 toneladas de ureia, o que perfaz uma parte de mercado comunitária de 0,3 %. Em virtude de uma tal parte de mercado reduzida, a análise relativa à Bielorrússia concentra-se na probabilidade de reincidência do dumping.
(30)
Foi analisado o comportamento de exportação da Bielorrússia em relação a todos os países terceiros. As exportações para todas as regiões do mundo foram efectuadas a preços constantemente inferiores ao valor normal apurado no mercado análogo, o que demonstra que os preços para outros mercados de exportação foram objecto de dumping.
(31)
Além disso, examinou-se se os preços de exportação da Bielorrússia seriam objecto de dumping, caso os seus níveis fossem iguais aos níveis dos preços actualmente prevalecentes na Comunidade. A verdade é que uma mercadoria como a ureia não seria provavelmente vendida a níveis superiores aos actuais preços de mercado. O resultado desta análise foi igualmente a existência de margens de dumping significativas.
(32)
Simultaneamente, apurou-se que os preços de exportação cobrados nas exportações para outros mercados de exportação eram ligeiramente mais elevados do que os preços cobrados à Comunidade. Por conseguinte, é questionável que a Comunidade seja um mercado mais atraente em termos de preços do que outros mercados de países terceiros.
(33)
Atendendo aos factos e considerações supra, há indicações de reincidência provável do dumping na ausência de medidas.
2.2. Croácia
(34)
Tal como indicado no considerando 25, apurou-se que as exportações para a Comunidade foram objecto de dumping. Foi igualmente analisado o comportamento de exportação da Croácia para todos os países terceiros. As exportações para todas as regiões do mundo foram efectuadas a preços inferiores ao valor normal, o que demonstra a existência de dumping, mesmo na ausência do ajustamento anteriormente referido.
(35)
Além disso, examinou-se se os preços de exportação da Croácia seriam objecto de dumping, caso os seus níveis fossem iguais aos níveis dos preços actualmente prevalecentes na Comunidade. A verdade é que uma mercadoria como a ureia não seria provavelmente vendida a níveis superiores aos actuais preços de mercado. O resultado desta análise foi igualmente a existência de margens de dumping significativas.
(36)
Simultaneamente, apurou-se que os preços de exportação cobrados nas exportações para outros mercados de exportação eram ligeiramente mais elevados do que os preços cobrados à Comunidade Europeia. Por conseguinte, é questionável que a Comunidade seja um mercado mais atraente em termos de preços do que outros mercados de países terceiros.
(37)
Por conseguinte, há indicações de reincidência provável do dumping na ausência de medidas.
2.3. Líbia
(38)
O único produtor-exportador conhecido apresentou uma resposta incompleta ao questionário. Visto que não apresentou algumas das informações em falta, foi necessário invocar o artigo 18.o do regulamento de base, sempre que adequado. As informações disponíveis indicaram que, no total, a Líbia exportou cerca de 70 000 toneladas de ureia para a Comunidade durante o PIR, o que perfaz uma parte de mercado na Comunidade de 0,8 %. Em virtude desta reduzida parte de mercado, a análise relativa à Líbia concentra-se na probabilidade de reincidência do dumping. A análise do dumping e da probabilidade de reincidência do dumping foi feita com base nas informações disponíveis.
(39)
Na ausência de vendas representativas no mercado interno da Líbia, o valor normal foi determinado com base no custo de produção no país de origem, acrescido de um montante razoável para encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como para lucros, nos termos do n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base. Neste caso, a margem de lucro de 8 % foi considerada razoável.
(40)
A análise do questionário apresentado pela empresa da Líbia que colaborou no inquérito demonstrou que a sua actividade principal é a exportação para outros mercados terceiros. No PIR, foram exportadas cerca de 570 000 toneladas para mercados terceiros, ou seja, mais do que o óctuplo do total de exportações realizadas para o mercado comunitário. A comparação dos preços de exportação cobrados para estas exportações com o valor normal determinado segundo o método descrito supra revelaram um nível apreciável de dumping.
(41)
Havia dúvidas substanciais quanto ao facto de os custos do gás, que é o principal factor de produção de ureia, estarem razoavelmente reflectidos nos registos do produtor-exportador. Com base nas informações disponíveis, apurou-se que o gás era obtido em condições específicas, determinadas pelo facto de tanto o produtor-exportador como o fornecedor de gás serem maioritariamente detidos pelo Estado líbio e de os preços do gás serem anormalmente baixos. Um ajustamento aumentaria substancialmente a margem de dumping. Em virtude da existência de dumping sem este ajustamento e das conclusões sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo a seguir expostas, considerou-se não ser necessário aplicar um tal ajustamento, embora se justificasse.
(42)
Além disso, examinou-se se os preços de exportação da Líbia seriam objecto de dumping, caso os seus níveis fossem iguais aos níveis dos preços actualmente prevalecentes na Comunidade. A verdade é que uma mercadoria como a ureia não seria provavelmente vendida a níveis superiores aos actuais preços de mercado. O resultado desta análise foi igualmente a existência de margens de dumping significativas.
(43)
Simultaneamente, apurou-se que os preços de exportação cobrados nas exportações para outros mercados de exportação eram ligeiramente mais elevados do que os preços cobrados à Comunidade. Por conseguinte, é questionável que a Comunidade seja um mercado mais atraente em termos de preços do que outros mercados de países terceiros.
(44)
Face ao exposto, há indicações de probabilidade de reincidência do dumping na ausência de medidas.
2.4. Ucrânia
(45)
Quatro produtores colaboraram no inquérito. Só dois deles efectuaram vendas de exportação para a Comunidade durante o PIR. No total, a Ucrânia exportou apenas cerca de 20 000 toneladas de ureia, o que perfaz uma parte de mercado na Comunidade de 0,2 %. Em virtude desta reduzida parte de mercado, a análise relativa à Ucrânia concentra-se na probabilidade de reincidência do dumping.
(46)
Quanto aos custos do gás, constatou-se que a Ucrânia importa da Rússia a maior parte do gás consumido na produção de ureia. A este respeito, todos os dados disponíveis indicam que a Ucrânia importa gás natural da Rússia a preços bastante inferiores aos preços de mercado do gás natural pagos em mercados não regulados. O inquérito revelou que o preço do gás natural da Rússia, quando exportado para a Comunidade Europeia, foi aproximadamente duas vezes mais elevado do que o preço do gás no mercado interno na Ucrânia. Por conseguinte, em conformidade com o n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base, os custos do gás incorridos pelo requerente foram ajustados com base na informação proveniente de outros mercados representativos. O preço ajustado baseou-se no preço médio do gás russo quando vendido para exportação na fronteira alemã/checa (Waidhaus), líquido dos custos de transporte. Waidhaus, sendo o mais importante terminal das vendas de gás russo para a União Europeia, que é o maior mercado para o gás russo, e tendo preços que reflectem adequadamente os custos, pode ser considerado um mercado representativo na acepção do n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base.
(47)
Do ajustamento resultaram preços do mercado interno inferiores aos custos para três das empresas participantes, pelo que como valor normal foi utilizado o custo de produção, juntamente com uma margem de lucro razoável de 8 %. No que diz respeito à quarta empresa, foram utilizados para este efeito os preços do mercado interno devidamente ajustados.
(48)
Foi igualmente analisado o comportamento de exportação dos produtores-exportadores ucranianos para todos os países terceiros. As exportações para todas as regiões do mundo foram efectuadas a preços constante e significativamente inferiores ao valor normal assim determinado.
(49)
Além disso, examinou-se se os preços de exportação da Ucrânia seriam objecto de dumping, caso os seus níveis fossem iguais aos níveis dos preços actualmente prevalecentes na Comunidade. A verdade é que uma mercadoria como a ureia não seria provavelmente vendida a níveis superiores aos actuais preços de mercado. O resultado desta análise apontou igualmente para a existência de margens de dumping significativas. Simultaneamente, apurou-se que os preços de exportação cobrados nas exportações para outros mercados de exportação eram comparáveis aos preços cobrados à Comunidade. Por conseguinte, é questionável que a Comunidade seja um mercado mais atraente em termos de preços do que outros mercados de países terceiros. Atendendo aos factos e considerações supra, há indicações de probabilidade de reincidência do dumping na ausência de medidas.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Bielorrússia
(50)
De acordo com as informações disponíveis, a Bielorrússia teve, no máximo, uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 150 000 toneladas durante o PIR. Além disso, as exportações para outros países terceiros representaram cerca de 225 000 toneladas.
(51)
Não é de excluir que parte da capacidade não utilizada seja dirigida para a Comunidade após a revogação das medidas. O único exportador bielorrusso dispõe de canais de distribuição bem desenvolvidos na Comunidade e, em geral, a dimensão do mercado comunitário é atraente, nomeadamente para os países geograficamente próximos.
(52)
Contudo, não é de excluir que algumas destas quantidades venham a ser igualmente exportadas para outros países terceiros, visto que os níveis de preços prováveis nesses territórios atingem preços à saída da fábrica que são similares (ou mesmo superiores) aos que poderiam ser obtidos aquando da exportação para a Comunidade. Além disso, não é de excluir que o consumo de ureia venha a aumentar noutras regiões do mundo, tendo em conta as tendências actuais de aumento da produção agrícola. Em geral, embora não seja de esperar que as exportações atinjam o montante integral da capacidade não utilizada, caso as medidas caduquem, é provável que venham a exceder os níveis de minimis.
(53)
Relativamente a uma eventual reorientação das exportações de países terceiros para a Comunidade, aplicam-se argumentos idênticos, o que torna improvável a exportação de quantidades adicionais significativas para o mercado comunitário num futuro próximo, caso as medidas caduquem.
3.2. Croácia
(54)
De acordo com as informações disponíveis, a Croácia teve, no máximo, uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 120 000 toneladas durante o PIR. Além disso, as exportações para outros países terceiros representaram cerca de 60 000 toneladas. Não é de excluir que parte da capacidade não utilizada seja dirigida para a Comunidade após a revogação das medidas. O único exportador croata dispõe de canais de distribuição bem desenvolvidos na Comunidade e, em geral, a dimensão do mercado comunitário é atraente, nomeadamente para os países geograficamente mais próximos.
(55)
No entanto, as medidas anti-dumping não impediram a Croácia de exportar quantidades significativas para a Comunidade. Não há indicações sobre a existência de qualquer impedimento à exportação de mais quantidades para a Comunidade. Como este não foi o caso, é improvável que venham a ser efectuadas mais exportações significativas para a Comunidade mediante a activação de tais capacidades. Além do mais, não é de excluir que algumas destas quantidades possam ser igualmente exportadas para outros países terceiros, visto que os níveis de preços prováveis nesses territórios atingem preços à saída da fábrica que são similares (ou mesmo superiores) aos que poderiam ser obtidos aquando da exportação para a Comunidade.
(56)
Além disso, não é de excluir que o consumo de ureia venha a aumentar noutras regiões do mundo, tendo em conta as tendências actuais de aumento da produção agrícola. Em geral, embora não seja de esperar que uma percentagem significativa da capacidade não utilizada da Croácia seja utilizada para exportações adicionais para a Comunidade, tendo em conta os actuais níveis de exportação, é provável que os volumes das exportações para a Comunidade se mantenham acima dos níveis de minimis.
(57)
Relativamente a uma eventual reorientação das exportações de países terceiros para a Comunidade, aplicam-se argumentos idênticos, o que torna improvável a exportação de quantidades adicionais significativas para o mercado comunitário num futuro próximo, caso as medidas caduquem.
3.3. Líbia
(58)
De acordo com as informações disponíveis, a Líbia teve, no máximo, uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 140 000 toneladas durante o PIR. Além disso, as exportações para outros países terceiros representaram cerca de 570 000 toneladas. Não é de excluir que parte da capacidade não utilizada seja dirigida para a Comunidade após a revogação das medidas. O único exportador líbio dispõe de canais de distribuição bem desenvolvidos na Comunidade e, em geral, a dimensão do mercado comunitário é atraente, nomeadamente para os países geograficamente mais próximos.
(59)
Contudo, não é de excluir que algumas destas quantidades venham a ser igualmente exportadas para outros países terceiros, visto que os níveis de preços prováveis nesses territórios atingem preços à saída da fábrica que são similares (ou mesmo superiores) aos que poderiam ser obtidos aquando da exportação para a Comunidade. Além disso, não é de excluir que o consumo de ureia venha a aumentar noutras regiões do mundo, tendo em conta as tendências actuais de aumento da produção agrícola. Em geral, embora não seja de esperar que as exportações atinjam o montante integral da capacidade não utilizada, caso as medidas caduquem, é provável que venham a exceder os níveis de minimis.
(60)
Relativamente a uma eventual reorientação das exportações de países terceiros para a Comunidade, aplicam-se argumentos idênticos, o que torna improvável a exportação de quantidades adicionais significativas para o mercado comunitário num futuro próximo, caso as medidas caduquem.
3.4. Ucrânia
(61)
De acordo com as informações disponíveis, a Ucrânia teve, no máximo, uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 375 000 toneladas durante o PIR. Além disso, as exportações para outros países terceiros representaram cerca de 3 500 000 toneladas. Não é de excluir que parte da capacidade não utilizada seja dirigida para a Comunidade após a revogação das medidas. Os exportadores ucranianos dispõem de canais de distribuição bem desenvolvidos na Comunidade e, em geral, a dimensão do mercado comunitário é atraente, nomeadamente para os países geograficamente mais próximos. Contudo, não é de excluir que algumas destas quantidades venham a ser igualmente exportadas para outros países terceiros, visto que os níveis de preços prováveis nesses territórios atingem preços à saída da fábrica que são similares aos que poderiam ser obtidos aquando da exportação para a Comunidade. Além disso, não é de excluir que o consumo de ureia venha a aumentar noutras regiões do mundo, tendo em conta as tendências actuais de aumento da produção agrícola. Em geral, embora não seja de esperar que as exportações atinjam o montante integral da capacidade não utilizada, caso as medidas caduquem, é provável que venham a exceder os níveis de minimis.
(62)
Relativamente a uma eventual reorientação das exportações de países terceiros para a Comunidade, os requerentes alegaram que o aumento previsto da capacidade noutras regiões (nomeadamente, o Médio Oriente) iria substituir as exportações ucranianas, principalmente na Ásia, mas também em África e na América Latina, perfazendo um total de mais de 3 000 000 toneladas que passariam a ser reorientadas para a Comunidade. Contudo, com base nas informações disponíveis, não é possível concluir da ocorrência desse deslocamento, nomeadamente porque o consumo global crescente poderia absorver essas quantidades adicionais, caso entrassem no mercado. Além disso, não é de excluir que os aumentos de capacidade ocorram durante um período de tempo mais alargado do que o sugerido pelo requerente. Em suma, não é possível confirmar que quantidades adicionais significativas seriam provavelmente reorientadas para o mercado comunitário num futuro próximo, caso as medidas caduquem.
4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping
(63)
Com base na análise supramencionada, conclui-se que é improvável a continuação do dumping de quantidades significativas de ureia, no caso da Croácia, ou a sua reincidência, no caso dos outros três países em causa, caso as medidas sejam revogadas.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
1. Definição de produção comunitária
(64)
Na Comunidade, o produto similar é fabricado por 16 produtores cujo output é considerado constituir a produção comunitária total, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base. Oito deles tornaram-se produtores comunitários na sequência do alargamento da União Europeia («União Europeia»), em Maio de 2004.
(65)
Dos 16 produtores comunitários, doze concordaram em colaborar no inquérito e três enviaram as informações solicitadas para efeitos da amostragem, mas não ofereceram qualquer outra colaboração. Nenhum produtor comunitário se opôs ao pedido de reexame.
(66)
Assim, concordaram em colaborar os seguintes doze produtores:
-
Achema AB (Lituânia),
-
Adubos de Portugal (Portugal),
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Áustria),
-
Duslo a.s. (República Eslovaca),
-
Fertiberia S.A. (Espanha),
-
AS Nitrofert (Estónia),
-
Nitrogénmüvek Zrt. (Hungria),
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Alemanha),
-
Grupo Yara [consolidação de Yara France S.A. (França), Yara Italia S.p.A. (Itália), Yara Brunsbuttel GmbH (Alemanha) e Yara Sluiskil B.V. (Países Baixos)],
-
Zakłady Azotowe Tarnowie (Polónia),
-
ZAK S.A. (Polónia),
-
BASF AG (Alemanha).
(67)
Visto que estes doze produtores comunitários asseguravam 80 % da produção comunitária total durante o PIR, considera-se que representam uma parte importante da produção comunitária total do produto similar. São, assim, considerados como constituindo a indústria comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria comunitária». Os quatro produtores comunitários que não colaboraram no inquérito serão referidos como «outros produtores comunitários».
(68)
Tal como foi indicado supra, foi seleccionada uma amostra constituída por quatro empresas. Todos os produtores comunitários incluídos na amostra colaboraram no inquérito e enviaram as respostas ao questionário dentro dos prazos. Além disso, os oito restantes produtores que colaboraram no inquérito apresentaram determinadas informações gerais pertinentes para a análise do prejuízo.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO COMUNITÁRIO
1. Consumo no mercado comunitário
(69)
O consumo comunitário aparente foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria comunitária no mercado comunitário, nos volumes de vendas dos outros produtores comunitários no mercado comunitário e nos dados do Eurostat relativos a todas as importações da União Europeia. Atendendo ao alargamento da União Europeia em 2004, por motivos de clareza e coerência da análise, o consumo foi estabelecido com base no mercado da União Europeia-25 no período considerado. Uma vez que este inquérito foi iniciado antes do novo alargamento da União Europeia à Bulgária e à Roménia, a análise é limitada à situação da União Europeia-25.
(70)
Entre 2002 e 2003, o consumo comunitário aumentou 3 % e permaneceu estável até ao PIR.
2002
2003
2004
2005
PIR
Consumo total CE em toneladas
8 650 000
8 945 000
8 955 000
8 875 000
8 950 000
Índice (2002 = 100)
100
103
104
103
103
2. Importações provenientes dos países em causa
2.1. Volume, parte de mercado e preços das importações
(71)
No que diz respeito à Bielorrússia, à Croácia, à Líbia e à Ucrânia, os volumes, as partes de mercado e os preços médios das importações evoluíram do seguinte modo. Os dados baseiam-se em estatísticas do Eurostat.
2002
2003
2004
2005
PIR
Bielorrússia - Volume das importações (toneladas)
134 931
167 981
62 546
62 044
25 193
Parte de mercado
1,6 %
1,9 %
0,7 %
0,7 %
0,3 %
Preços das importações
(EUR/t)
107,5
126,6
148,5
165,7
190,5
Índice (2002 = 100)
100
118
138
154
177
Ucrânia - Volume das importações
(toneladas)
44 945
36 304
77 270
84 338
52 553
Parte de mercado
0,5 %
0,4 %
0,8 %
0,9 %
0,5 %
Preços das importações
(EUR/t)
117,4
134,5
139,6
192,7
194,0
Índice (2002 = 100)
100
115
119
164
165
Croácia - Volume das importações
(toneladas)
126 400
179 325
205 921
187 765
208 050
Parte de mercado
1,5 %
2,0 %
2,3 %
2,1 %
2,3 %
Preços das importações
(EUR/t)
125,1
135,0
145,0
171,7
185,0
Índice (2002 = 100)
100
108
116
137
148
Líbia - Volume das importações
(toneladas)
142 644
227 793
153 390
124 515
73 361
Parte de mercado
1,6 %
2,5 %
1,7 %
1,4 %
0,8 %
Preços das importações
(EUR/t)
114,1
134,9
147,2
193,8
201,6
Índice (2002 = 100)
100
118
129
170
177
(72)
No que diz respeito à Bielorrússia, o volume das importações aumentou ligeiramente entre 2002 e 2003, entrando em queda contínua no período considerado (- 81 % em todo o período). Do mesmo modo, a sua parte de mercado aumentou ligeiramente, entre 2002 e 2003, mas baixou continuamente, atingindo 0,3 % durante o PIR. Os volumes foram de minimis a partir de 2004. Os preços evoluíram positivamente de 107 para 190 EUR/toneladas no período considerado.
(73)
No que diz respeito à Ucrânia, os níveis das importações mantiveram-se constantemente abaixo do limiar de minimis, enquanto os preços de importação aumentaram 65 % entre 2002 e o PIR.
(74)
As importações provenientes da Croácia permaneceram bastante estáveis ao longo de todo o período, perfazendo uma parte de mercado na Comunidade de 2 %, enquanto os preços de importação aumentaram 48 %.
(75)
As importações provenientes da Líbia aumentaram em 2003, mas baixaram continuamente até ao final do PIR. Durante todo o período, baixaram 49 %, tendo a sua parte de mercado passado de 1,6 % em 2002 para 0,8 % durante o PIR. Tal como sucedeu com os outros países em causa, os preços de importação da Líbia aumentaram 77 % entre 2002 e o PIR.
(76)
A evolução dos preços dos quatro países é proporcionalmente mais elevada ou comparável ao aumento dos preços de venda da indústria comunitária.
(77)
Para efeitos de cálculo do nível da subcotação de preços durante o PIR, relativamente à Croácia, os preços à saída da fábrica praticados pela indústria comunitária em relação a clientes independentes foram comparados com os preços cif-fronteira comunitária do único produtor-exportador colaborante da Croácia, devidamente ajustados para reflectir o preço no destino. A comparação mostrou que as importações subcotavam os preços da indústria comunitária em 4,7 %. Contudo, estes preços eram similares ao preço não prejudicial estabelecido para a indústria comunitária.
(78)
Tendo em conta que as partes de mercado de três dos quatro países em causa, a título individual ou colectivo, eram inferiores ao limiar de minimis, considerou-se que as suas exportações para a Comunidade não causaram prejuízo e que, por conseguinte, as margens de subcotação não eram relevantes como elemento para a análise da continuação do prejuízo.
3. Importações provenientes de outros países
(79)
No quadro a seguir é apresentado o volume das importações provenientes de outros países terceiros no período considerado. As quantidades e as tendências de preços baseiam-se igualmente em dados do Eurostat:
2002
2003
2004
2005
RIP
Volume das importações provenientes da Rússia (toneladas)
1 360 025
1 429 543
1 783 742
1 404 863
1 488 367
Parte de mercado
15,7 %
16,0 %
19,9 %
15,8 %
16,6 %
Preços das importações provenientes da Rússia (EUR/t)
119
133
154
180
196
Volume das importações provenientes do Egipto (toneladas)
579 830
629 801
422 892
385 855
624 718
Parte de mercado
6,7 %
7,0 %
4,7 %
4,3 %
7,0 %
Preços das importações provenientes do Egipto (EUR/t)
149
163
178
220
222
Volume das importações provenientes da Roménia (EUR/t)
260 298
398 606
235 417
309 195
248 377
Parte de mercado
3,0 %
4,5 %
2,6 %
3,5 %
2,8 %
Preços das importações provenientes da Roménia (RUR/t)
123
142
175
197
210
Volume das importações provenientes de todos os outros países (toneladas)
373 732
291 620
254 311
336 110
326 579
Parte de mercado
4,3 %
3,3 %
2,8 %
3,8 %
3,6 %
Preços das importações provenientes de todos os outros países (EUR/t)
141
170
194
221
224
Parte de mercado de todos os países terceiros
29,7 %
30,8 %
30,0 %
27,4 %
30,0 %
(80)
Note-se que o volume global das importações provenientes dos países terceiros aumentou 4,4 % durante todo o período. Este resultado deve-se, principalmente, ao aumento das importações provenientes da Rússia (+ 9,4 %) que é, de longe, o maior exportador. Note-se igualmente que as importações provenientes da Rússia foram sujeitas a medidas sob a forma de um preço mínimo de importação durante todo o período, medidas revogadas pelo Regulamento (CE) n.o 907/2007 do Conselho (ver considerando 6). Entre 2002 e o PIR, as importações provenientes do Egipto aumentaram 7,7 %, enquanto as importações provenientes de outros países terceiros registaram uma baixa da mesma ordem grandeza, sendo que a Roménia representou mais de 40 % das referidas importações. Quanto aos preços de exportação, todos os países referidos exportaram para a Comunidade a preços que não subcotam os preços da indústria comunitária durante o PIR e/ou são superiores ao preço não prejudicial da indústria comunitária.
4. Situação económica da indústria comunitária
(81)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria comunitária.
4.1. Observações prévias
(82)
Apurou-se que a maioria dos produtores da indústria comunitária que colaboraram no inquérito utilizavam o produto similar para transformação ulterior para fertilizantes de mistura ou sintéticos que, a jusante, são fertilizantes azotados que contêm, para além do azoto, outras substâncias como fósforo solúvel em água e/ou potássio solúvel em água.
(83)
Verificou-se que tais transferências internas de produção de ureia não entram no mercado livre, pelo que não estão em concorrência directa com as importações do produto em causa. O inquérito mostrou que esta utilização cativa representa uma parte estável de aproximadamente 20 % da produção total da indústria comunitária. Por conseguinte, considera-se que não pode afectar significativamente a situação em termos de prejuízo da indústria comunitária.
(84)
Em conformidade com a prática instituída, sempre que se recorre à amostragem, a Comissão analisa determinados indicadores de prejuízo (produção, capacidade de produção, existências, vendas, parte de mercado, crescimento e emprego) para toda a indústria comunitária («IC» nos quadros), e determinados indicadores de prejuízo relacionados com os resultados de empresas individuais (preços, custos de produção, rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capital) com base nas informações recolhidas junto dos produtores comunitários incluídos na amostra («PA» nos quadros).
4.2. Dados relativos a toda a indústria comunitária
a) Produção
(85)
A produção da indústria comunitária, incluindo os volumes destinados à utilização cativa, permaneceu praticamente estável entre 2002 e o PIR, aumentando 5 % em 2003 e diminuindo na mesma percentagem em 2004. Em 2005 e durante o PIR, registou-se um pequeno aumento de, respectivamente, 2 % e 1 ponto percentual, atingindo-se um nível de 4,45 milhões de toneladas.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Produção (toneladas)
4 300 000
4 500 000
4 300 000
4 400 000
4 450 000
Índice (2002 = 100)
100
105
100
102
103
IC - Produção utilizada para transferências cativas
800 000
800 000
800 000
900 000
900 000
Em % da produção total
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,2 %
Fontes: Subscritores do pedido, respostas ao questionário para efeitos de amostragem e respostas ao questionário verificadas
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(86)
A capacidade de produção aumentou ligeiramente (5 %) entre 2002 e o PIR. Tendo em conta o crescimento estável do volume da produção, a utilização da capacidade resultante diminuiu ligeiramente de 84 %, em 2002, para 81 %, durante o PIR. No entanto, a utilização da capacidade para este tipo de produção e de indústria pode ser afectada pela produção de outros produtos que podem ser produzidos no mesmo equipamento de produção e é, por conseguinte, menos significativa do que um indicador de prejuízo.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Capacidade de produção
(toneladas)
5 100 000
5 200 000
5 200 000
5 400 000
5 360 000
Índice (2002 = 100)
100
101
101
106
105
IC - Utilização da capacidade
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Índice (2002 = 100)
100
104
100
96
96
c) Existências
(87)
O nível do encerramento de existências da indústria comunitária foi bastante estável entre 2002 e 2004, tendo então registado um acentuado aumento (24 pontos percentuais em 2005 e outros 13 pontos percentuais no final do PIR). Não obstante, como a ureia utilizada para aplicações cativas é armazenada com o produto vendido no mercado livre, o nível das existências é considerado um indicador de prejuízo menos significativo. Note-se ainda que o final do PIR coincide com o início das vendas sazonais.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Existências no final do exercício (toneladas)
250 000
240 000
260 000
320 000
350 000
Índice (2002 = 100)
100
94
103
127
140
d) Volume de vendas
(88)
As vendas da indústria comunitária no mercado da Comunidade diminuíram ligeiramente, ou seja, 3 % entre 2002 e o PIR.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Volume de vendas comunitárias (toneladas)
3 150 000
3 240 000
3 050 000
3 000 000
3 070 000
Índice (2002 = 100)
100
103
97
95
97
e) Parte de mercado
(89)
A parte de mercado da indústria comunitária também diminuiu moderadamente entre 2002 e o PIR, passando de 36,5 % para 34,3 %.
2002
2003
2004
2005
PIR
Parte de mercado da indústria comunitária
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,3 %
Índice (2002 = 100)
100
99
93
93
94
f) Crescimento
(90)
A indústria comunitária perdeu uma pequena parte da sua quota de mercado num mercado estável durante o período considerado. A parte de mercado que a indústria comunitária perdeu não foi apropriada pelas importações provenientes dos quatro países em causa que registaram uma diminuição de 5,8 % para 4,4 % na sua parte de mercado, entre 2002 e o PIR.
g) Emprego
(91)
O nível de emprego da indústria comunitária diminuiu 6 % entre 2002 e o PIR, enquanto a produção aumentou ligeiramente, reflectindo assim a preocupação da indústria no sentido de aumentar continuamente a sua produtividade e competitividade.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Emprego no que respeita ao produto em causa
1 235
1 230
1 155
1 160
1 165
Índice (2002 = 100)
100
100
94
94
94
h) Produtividade
(92)
A produção anual por trabalhador empregado pela indústria comunitária aumentou 6 % entre 2002 e 2003, tendo permanecido constante até ao PIR, mostrando assim o impacto positivo combinado do emprego reduzido e do acréscimo na produção da indústria comunitária.
2002
2003
2004
2005
PIR
IC - Produtividade (toneladas por trabalhador)
3 500
3 700
3 745
3 765
3 735
Índice (2002 = 100)
100
106
107
108
107
i) Amplitude da margem de dumping
(93)
No tocante ao impacto sobre a indústria comunitária da amplitude da margem real de dumping apurada no PIR, atendendo a que: i) o volume das importações provenientes da Bielorrússia, da Ucrânia e da Líbia foi inferior aos níveis de minimis, ii) as importações provenientes da Croácia se mantiveram estáveis, a preços que aumentaram em conformidade com os preços de venda da União Europeia, e iii) a situação financeira global da indústria comunitária foi muito positiva, considera-se que este impacto não é importante e que o indicador não é significativo.
j) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(94)
Os indicadores examinados supra e infra mostram claramente uma melhoria significativa da situação económica e financeira da indústria comunitária.
4.3. Dados relativos aos produtores comunitários incluídos na amostra
a) Preços de venda e factores que afectam os preços praticados no mercado interno
(95)
O preço de venda líquido médio dos produtores da indústria comunitária incluídos na amostra aumentou substancialmente em 2004 e no PIR, reflectindo o aumento constante e contínuo do custo das matérias-primas e as condições internacionais de mercado de ureia favoráveis prevalecentes durante o mesmo período.
2002
2003
2004
2005
PIR
PA - Preço unitário no mercado da CE (EUR/t)
138
149
164
189
207
Índice (2002 = 100)
100
108
120
138
151
b) Salários
(96)
Entre 2002 e o PIR, o salário médio por trabalhador aumentou 13 %, como indicado no quadro infra. Atendendo à taxa de inflação e ao em geral emprego reduzido, este aumento de salários é considerado moderado.
2002
2003
2004
2005
PIR
PA - Custo anual da mão-de-obra por trabalhador (milhares de euros)
44,2
47,2
47,1
48,6
49,9
Índice (2002 = 100)
100
107
107
110
113
c) Investimentos
(97)
Os investimentos anuais no produto similar efectuados pelos quatro produtores incluídos na amostra evoluíram positivamente no período considerado, ou seja, aumentaram 74 %, embora com algumas flutuações. Estes investimentos referem-se sobretudo à modernização das máquinas e dos requisitos ambientais, o que comprova os esforços da indústria comunitária no sentido de melhorar continuamente a sua produtividade e competitividade. Os resultados são evidentes na evolução da produtividade que registou um aumento substancial (ver considerando 92) durante o mesmo período.
2002
2003
2004
2005
PIR
PA - Investimentos líquidos (milhares de euros)
20 493
11 095
31 559
40 001
35 565
Índice (2002 = 100)
100
54
154
195
174
d) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(98)
A rendibilidade dos produtores incluídos na amostra revela uma melhoria confortável, entre 2002 e 2005, ao atingir mais de 19 % do valor das vendas. Verificou-se um aumento continuado do preço do gás que, no início de 2006, provocou a diminuição deste valor para 10,7 % durante o PIR. A este respeito, assinale-se que, no inquérito inicial, havia sido estabelecida uma margem de lucro de 8 % que pode ser alcançada na ausência de dumping prejudicial. O retorno dos investimentos (RI), que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou, de um modo geral, a tendência da rendibilidade ao longo do período considerado.
2002
2003
2004
2005
PIR
PA - Rendibilidade das vendas comunitárias a clientes independentes (% das vendas líquidas)
4,6 %
11,1 %
18,4 %
19,3 %
10,7 %
Índice (2002 = 100)
100
241
400
419
233
PA - RI (lucro em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
10,7 %
31,0 %
48,8 %
51,1 %
29,4 %
Índice (2002 = 100)
100
290
456
477
275
e) Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(99)
O cash flow aumentou consideravelmente entre 2002 e 2005, tendo diminuído regularmente durante o PIR. Esta evolução corresponde à evolução da rendibilidade geral observada no período considerado.
2002
2003
2004
2005
PIR
PA - Cash flow (em milhares de euros)
38 534
60 289
92 671
111 722
58 912
Índice (2002 = 100)
100
156
240
290
153
(100)
Segundo o inquérito, os produtores comunitários incluídos na amostra não encontraram quaisquer dificuldades na obtenção de capitais.
5. Conclusão
(101)
Entre 2002 e o PIR, a parte de mercado da indústria comunitária diminuiu ligeiramente, juntamente com o volume de vendas no mercado comunitário. No entanto, a situação global da indústria comunitária melhorou no período considerado.
(102)
Quase todos os outros indicadores de prejuízo, com excepção do aumento dos volumes das existências, evoluíram positivamente: o volume de produção e os preços unitários de venda da indústria comunitária aumentaram e, após 2002, a rendibilidade situava-se significativamente acima do nível de lucro estabelecido como lucro-alvo no inquérito inicial.
(103)
O retorno dos investimentos e o cash flow também evoluíram positivamente. Os salários registaram uma evolução moderada, tendo a indústria comunitária continuado a investir. A produtividade também aumentou substancialmente, reflectindo a evolução positiva da produção e os esforços da indústria comunitária no sentido de contribuir para a sua melhoria através de investimentos.
(104)
O requerente alegou que os requisitos de rendibilidade a longo prazo (medidos como um retorno das vendas) para a indústria da ureia se devem situar ao nível de 25 % após impostos, o que significaria um lucro sobre o volume de negócios antes de impostos de aproximadamente 36 %. O requerente alegou que isso se justificava pelo custo de estabelecer uma nova fábrica de amoníaco/ureia, o que exigiria um retorno dos investimentos de 11 % (alegadamente equivalente ao lucro sobre o volume de negócios antes de impostos de 36 %). Para este efeito, note-se que o requerente nunca alegou um tão elevado lucro-alvo no âmbito deste processo e que, no inquérito inicial, foi determinada uma margem de lucro de 8 %, susceptível de ser alcançada na ausência de dumping prejudicial. Mais ainda, o Tribunal de Primeira Instância no seu acórdão no processo T-210/95 confirmou que «[…] a margem de lucro que deve ser fixada pelo Conselho para calcular o preço indicativo susceptível de eliminar o prejuízo em causa deve ser limitada à margem de lucro que a indústria comunitária poderia razoavelmente esperar em condições normais de concorrência, na ausência de importações que sejam objecto de dumping» (8). No mesmo processo, foi confirmado que «[…] (um) argumento […], segundo o qual a margem de lucro que deve ser fixada pelas instituições comunitárias deve ser a necessária para assegurar a sobrevivência da indústria comunitária e/ou uma remuneração adequada do seu capital, não tem qualquer fundamento no regulamento de base».
(105)
O requerente alegou ainda que, no caso da indústria de fertilizantes, o retorno das vendas não é um indicador adequado do prejuízo no que respeita aos lucros, e que a remuneração do capital aplicado e/ou o retorno dos investimentos são qualitativamente mais adequados para uma avaliação desse género. Além disso, argumentou que, com base nos últimos indicadores, a indústria comunitária estava a sofrer prejuízo.
(106)
Dadas as características específicas da indústria de fertilizantes (nomeadamente ou, por exemplo, a sua intensidade em capital) e a natureza do mercado dos fertilizantes (a volatilidade dos preços das suas matérias-primas e dos preços dos produtos finais), é geralmente aceite que o retorno das vendas, por si só, pode não ser necessariamente o indicador mais revelador em relação à rendibilidade e que deve ser completado por indicadores como o retorno do capital aplicado e o retorno dos investimentos. No entanto, o requerente não apresentou quaisquer elementos de prova de que, na ausência das importações objecto de dumping, a indústria comunitária teria atingido retornos ao nível requerido. O requerente também não indicou que margem de lucro é que a indústria comunitária poderia ter atingido sem as importações objecto de dumping. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(107)
Conclui-se, por conseguinte, que não houve continuação do prejuízo importante para a indústria comunitária.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
1. Aspectos gerais
(108)
Como não há continuação do prejuízo importante provocado pelas importações originárias do país em causa, a análise incidiu sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo no caso de revogação das medidas. Foram analisados dois parâmetros principais: i) possíveis volumes de exportação e preços dos países em causa e ii) o efeito sobre a indústria comunitária desses volumes e preços projectados dos países em causa.
(109)
A análise é feita num contexto geral de mercado com preços e lucros continuamente elevados não apenas na Comunidade, mas em todo o mundo. Em grande medida, isso deve-se ao facto de a procura exceder a oferta. Não há indicações de que esse contexto geral venha a variar significativamente a curto ou a médio prazo.
2. Possíveis volumes de exportação e preços dos países em causa
(110)
Tal como indicado supra, os produtores-exportadores ucranianos irão provavelmente exportar, no máximo, cerca de 375 000 toneladas adicionais de ureia para a Comunidade, caso as medidas caduquem. Os valores relativos à Líbia e à Bielorrússia indicam, no máximo, 140 000 e 150 000 toneladas, respectivamente. Do mesmo modo, os valores relativos à Croácia não irão provavelmente aumentar significativamente em relação ao seu nível actual.
(111)
Os preços de exportação para a Comunidade e para os países terceiros foram analisados supra. Juntamente com as condições de mercado descritas infra e a evolução provável dos principais factores de custo, como o gás, esta análise aponta para a probabilidade de os preços de exportação se manterem elevados. Por conseguinte, não é possível concluir que os preços iriam provavelmente subcotar substancialmente os custos ou os preços e/ou preços-objectivo da indústria comunitária.
3. Impacto sobre a indústria comunitária dos volumes de exportação projectados e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas
(112)
Prevê-se que o mercado de ureia cresça substancialmente nos próximos anos, tanto na Comunidade (9) como no mundo inteiro, principalmente devido ao aumento da produção agrícola (para aplicações de biocombustível) e também devido à expansão da sua utilização industrial para o fabrico de AdBlue (10). A título de exemplo, as perspectivas para os mercados agrícolas da União Europeia em 2007-2014, divulgadas pela Direcção-Geral da Agricultura, em Julho de 2007, confirmam que a produção cerealífera aumentará provavelmente até 20 % neste período. De acordo com a avaliação do requerente, este crescimento será de 10 %. Além disso, no final de Setembro de 2007, o Regulamento (CE) n.o 1107/2007 do Conselho (11) estabeleceu derrogações à retirada de terras da produção para 2008. O crescimento previsto do mercado comunitário (cerca de 1 milhão de toneladas adicionais) irá provavelmente exceder os volumes máximos prováveis que os países de exportação poderão exportar para a Comunidade. Por conseguinte, é improvável que estas exportações adicionais provoquem um grande desequilíbrio em termos de volumes, sobretudo porque o fosso entre a produção potencial máxima e o consumo comunitário é estimado, grosso modo, em 2 milhões de toneladas, e não há indicação de que este fosso venha a ser de tal modo colmatado por outras exportações [nomeadamente provenientes da Rússia, tal como descrito no Regulamento (CE) n.o 907/2007 do Conselho] que a sobreoferta provoque uma pressão ou depreciação dos preços de mercado.
(113)
Tendo em conta o que precede, não é provável que a indústria comunitária tenha de diminuir as suas vendas, produção ou preços a tal ponto que a sua rendibilidade e posição global sejam substancialmente afectadas. Por conseguinte, é provável que os lucros se mantenham ao seu nível actual, reflectindo as condições favoráveis de mercado prevalecentes, nomeadamente entre 2004 e o PIR.
4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo
(114)
Face ao exposto, não é possível concluir que exista uma probabilidade de reincidência do prejuízo para a indústria comunitária em caso de revogação das medidas em vigor.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(115)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a revogação das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações. Não se receberam quaisquer observações que justifiquem a alteração das conclusões anteriormente enunciadas.
(116)
Das considerações precedentes resulta que, em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de ureia originária da Bielorússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia devem ser revogadas e o processo, encerrado.
(117)
Tendo em conta as circunstâncias descritas supra, ou seja, as distorções significativas na estrutura de custos e/ou nas operações de exportação feitas pelos exportadores dos quatro países em causa, afigura-se necessário acompanhar de perto a evolução das importações de ureia originárias da Bielorússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia, com vista a facilitar a adopção de uma acção adequada rápida caso a situação assim o exija,
APROVOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
É revogado o direito anti-dumping e encerrado o processo relativo às importações de ureia, mesmo em solução aquosa, classificada nos códigos NC 3102 10 10 e 3102 10 90 e originária da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 17 de Março de 2008.