32000R2603
L 301/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2603/2000 НА СЪВЕТА
от 27 ноември 2000 година
за налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното мито, наложено при вноса на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, и за прекратяване на процедурата за защита срещу субсидиран внос на полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), по-специално членове 14 и 15 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1741/2000 на Комисията (2), („временен регламент“), бяха наложени временни изравнителни мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(2)
В резултат от паралелно антидъмпингово разследване с Регламент (ЕО) № 1742/2000 на Комисията (3) бяха наложени временни антидъмпингови мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Република Корея, Тайван и Тайланд.
(3)
Напомня се, че разследването на субсидирането и вредоносния ефект обхваща периода от 1 октомври 1998 г. до 30 септември 1999 г. (ПР). Проверката на тенденциите, имащи отношение към анализа на вредоносния ефект, се отнася за периода от 1 януари 1996 г. до края на ПР (анализирания период).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разкриването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни мерки, някои заинтересовани страни представиха писмени коментари. В съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 5 от Регламент на ЕО № 2026/97 („базов регламент“) на всички страни, които бяха отправили искане, им беше предоставена възможност да бъдат изслушани от Комисията.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима, за окончателните констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателни изравнителни мита и окончателното събиране на сумите, осигурени с временни мита.
Освен това им беше осигурен период от време, през който можеха да представят своите изложения на факти по повод на това разкритие.
(7)
Бяха разгледани устните и писмените аргументи, представени от страните, и тези, които бяха счетени за подходящи, бяха взети предвид за окончателните заключения.
(8)
След като временните констатации бяха актуализирани въз основа на събраната оттогава информация, се стигна до заключението, че основните констатации трябва да бъдат потвърдени във вида, в който са формулирани във временния регламент.
В. КОНКРЕТЕН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Конкретен продукт
(9)
Във временния регламент въпросният продукт е описан като полиетилентерефталат (РЕТ) с коефициент на вискозитет от 78 мл/г или по-висок в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010). Тъй като не бяха получени нови забележки по отношение на тази дефиниция, временните констатации относно конкретния продукт се потвърждават.
2. Сходен продукт
(10)
В съображение 16 от временния регламент беше установено, че произвежданият от промишлеността на Общността и продаван на пазара на Общността РЕТ и произвежданият в конкретните страни и изнасян за Общността РЕТ са сходни продукти, тъй като няма различия в основните физически и технически характеристики и предназначения на съществуващите различни видове РЕТ. Тъй като не бяха получени съответни нови данни, временните констатации относно сходния продукт се потвърждават.
Г. СУБСИДИИ
(11)
Констатациите, направени във временния регламент, по отношение на подлежащите на компенсация субсидии, получавани от изнасящите производители, се считат за окончателно потвърдени, освен ако изрично не е установено друго в този документ.
I. ИНДИЯ
1. Въведение
(12)
Правителството на Индия (ПИ) твърди, че Комисията е започнала това разследване в нарушение на член 10 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението относно субсидиите и изравнителните мерки (Споразумение СИМ) на СТО. Правителството на Индия претендира, че информацията в жалбата по отношение на субсидирането и вредоносния ефект е неточна и непълна и че не съдържа достатъчно доказателства, за да предизвика тази процедура.
(13)
В отговор на този аргумент беше установено, че жалбата съдържа достатъчно доказателства за субсидирането и вредоносния ефект по смисъла на член 10, параграф 2 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението СИМ. Жалбата съдържа информация за субсидирането, вредоносния ефект и причинната връзка, с които ищецът е разполагал. По отношение на субсидирането трябва да бъде напомнено също, че повечето от наличните програми в Индия вече са били проверени и изравнени при предишни разследвания във връзка с внос от Индия, например на РЕТ фолио, продукти от валцувана стомана и т.н. Доказателствата в жалбата бяха проверени от Комисията по отношение на тяхната точност и адекватност в съответствие с член 10, параграф 3 от базовия регламент и бяха преценени като достатъчни за започване на процедура. Поради тази причина тази претенция не може да бъде приета.
2. Уведомление за започване
(14)
Правителството на Индия претендира, че уведомлението за започване (4) не отговаря на критериите на член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ, тъй като заявлението не съдържа информация относно основанието за обявеното субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект.
(15)
Член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ гласи, че публичното уведомление за разследване трябва да съдържа адекватна информация, inter alia, като описание на практиките на субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект. По отношение на твърдението за субсидиране в уведомлението за започване е посочено, че: „твърди се, че индийските производители на въпросния продукт са се възползвали от редица субсидии, отпуснати от правителството на Индия. Тези субсидии са освобождаване от данък върху дохода, внос на суровини и основни средства без плащане на вносни мита и облекчения за експортно ориентирани дружества и дружества, разположени в зоните за експортна обработка“, и че: „твърди се, че горните схеми представляват субсидии, тъй като съдържат финансово участие на правителството на Индия и предоставят облекчения на получателите, т. е. на износителите на полиетилентерефталат. Твърди се, че те са обвързани с условието за реализиране на експорт и поради това са специфични и подлежащи на изравняване“. По отношение на твърдението за вредоносния ефект в уведомлението за започване се казва, че: „ищецът е представил доказателство, че вносът на въпросния продукт от Индия, Индонезия, Република Корея, Малайзия, Тайван и Тайланд е нараснал общо в абсолютни числа и като пазарен дял“, и по-нататък, че: „твърди се, че обемите и цените на въпросния вносен продукт освен другите последици имат негативно влияние върху пазарния дял и нивото на цените на производителите от Общността, изразяващо се в особено неблагоприятен ефект върху общото състояние и финансовото положение в промишлеността на Общността“.
Горният текст съдържа адекватно обобщение на твърденията, отнасящи се до субсидиите и вредоносния ефект.
1. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (схема DEPB)
a) DEPB на предекспортна основа
(16)
Правителството на Индия заявява, че схемата DEBP на предекспортна основа е отменена от 1 април 2000 г. Следователно по тази програма не могат да бъдат налагани изравнителни мита, тъй като налагането на мита противоречи на член 15 от базовия регламент.
(17)
След разкритията правителството на Индия представи доказателства, че програмата действително е приключила и няма повече да предоставя облекчения на изнасящите производители в Индия. Затова тази претенция е приета и облекченията са изключени при изчисляването на ставката на субсидиране. Понеже тази програма вече не е предмет на изравняване, останалите претенции на заинтересованите страни по отношение на тази програма не е необходимо да се разглеждат.
б) DEPB на следекспортна основа
(18)
Правителството на Индия заявява, че Комисията е допуснала очевидна грешка при оценката на изравняването по тази схема. По-специално, Комисията е направила погрешно заключение, че правителството на Индия няма система за проверка на място, която проверява какви количества са били вложени в производствения процес и относно ефективното прилагане на тази система. По-нататък те възразяват, че оценката на Комисията за облекченията по тези схеми е била неточна, тъй като възстановяването само на надхвърлящото мито може да бъде разглеждано като субсидия в съответствие с член 2 от базовия регламент.
(19)
Комисията използва следния метод, за да установи, дали DEPB на следекспортна основа представлява подлежаща на изравняване субсидия и, ако е така, да изчисли размера на облекченията. Съгласно член 2, параграф 1, буква a), (ii) от базовия регламент е направено заключението, че тази схема включва финансово участие на правителството на Индия, тъй като правителствените постъпления (т.е. вносните мита върху вноса), които иначе са дължими, не са събрани. Облекчение за получателя съществува, тъй като изнасящите производители не е трябвало да заплащат нормалните вносни мита.
(20)
Член 2, параграф, 1, буква a), (ii) от базовия регламент обаче предвижда изключение от това общо правило, inter alia, за схеми за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването, които отговарят на строгите правила, изложени в приложение I , (i) и приложение II (дефиниране и правила на възстановяване) и приложение III (дефиниране и правила на заместване на възстановяване).
(21)
Анализът разкри, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването. В разследваната схема не е включено задължение за внос само на стоки, които се употребяват за производство на износните стоки (приложение II към базовия регламент). В допълнение липсва система за проверка на място, дали вносните количества действително са били вложени в производствения процес. Не е и схема за заместване на възстановяването, защото вносните стоки не трябва да бъдат в същото количество и със същите характеристики както вложените суровини от местен произход, които са използвани за износното производство (приложение III към базовия регламент). Най-накрая изнасящите производители могат да разчитат на облекчения по DEPB независимо от това, дали изобщо внасят суровини. Износителят получава облекчението само като изнася стоки, без да е необходимо да доказва, че някаква суровина е била действително внесена; така че изнасящите производители, които осигуряват цялата си суровина от страната и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани за суровина, също имат право на облекчения по DEPB. Следователно DEPB на следекспортна основа не отговаря на разпоредбите на приложения от I до III. Тъй като това изключение от дефиницията на субсидията по член 2 не може да бъде приложено, подлежащото на компенсация облекчение възлиза на всички опростени вносни мита, които нормално са дължими при внос.
(22)
От гореизложеното ясно следва, че прекомерното опрощаване на вносните мита, е основа за калкулиране на размера на облекченията само в случаи на схеми на добросъвестно възстановяване и заместване на възстановяването. Тъй като е установено, че DEPB на следекспортна основа не попада в тези две категории, облекчението възлиза на общото опрощаване на вносните мита, а не на предполагаемото прекомерно опрощаване.
(23)
По отношение на системата за проверка този аргумент е свързан със спора, дали DEPB на следекспортна основа може да бъде разглеждан като схема за възстановяване, или като схема за заместване на възстановяването. След като беше установено, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване или схема за заместване на възстановяването, както е определено в приложения II и III към базовия регламент, не е необходимо да бъде извършвана по-нататъшна проверка. Дори DEPB да изпълняваше критериите на приложения II и III, щеше да се стигне до заключението, че не съществува приемлива система за проверка. Нормите вход/изход представляват списък на възможните артикули, които могат да бъдат вложени в производствения процес и в какви количества. Но нормите вход/изход не са система за проверка по смисъла на параграф 5 от приложение II към базовия регламент. Тези норми не осигуряват проверка на суровините, които действително са вложени в производствения процес, и не осигуряват проверка, дали тези суровини са действително от внос.
(24)
Поради горните причини това искане не може да бъде прието и временните констатации по отношение на прилагане на мерки за изравняване в тази схема и изчисляването на облекчението се потвърждават.
2. Зони за експортна обработка (ЗЕО/експортно ориентирани единици (ЕОЕ)
(25)
Един изнасящ производител и правителството на Индия възразиха, че облекченията, получени по схемата на експортно ориентираните единици (ЕОЕ), не трябва да бъдат считани за субсидия, тъй като освобождаването от акциз и мито по тази схема се предоставя само за количества суровини, вложени в производството на крайния продукт, който се изнася. Претендира се, че схемата представлява система за възстановяване на мито съгласно условията, изложени в приложения I, (i) и II от базовия регламент.
(26)
Двама индийски износители са разположени в една ЕОЕ. Без да разглежда въпроса дали схемата представлява система за опрощаване съгласно условията на базовия регламент, при последвалата проверка Комисията приема, че в случая на конкретните дружества няма прекомерно опрощаване на мита. Следователно в настоящото разследване освобождаването от мито върху суровината за тези дружества няма да бъде компенсирано.
(27)
Сумите на субсидията за двете дружества, разположени в ЗЕО/ЕОЕ, съответно са ограничени до размера на освобождаването от митата за основни средства и са намалени съответно до 0,37 % и 4,43 %.
3. Схема за стимулиране на експорта на основни стоки (ССЕОС)
(28)
Правителството на Индия отбеляза, че по схемата СЕОС на бенефициента не е наложено задължение да бъдат изнасяни всички продукти, произведени с основните средства и че притежателят на разрешително може да продава част от продукцията на местния пазар. Затова правителството на Индия твърди, че всяка облага, предоставена по тази схема, трябва да бъде разпределена върху цялото производство. Поради тази причина правителството на Индия оспорва, че всяко предоставено по тази схема облекчение може да бъде отнесено към общата продукция.
(29)
В отговор на този аргумент трябва да се подчертае, както е обяснено в съображение 52 от временния регламент, че в зависимост от нивото на ангажимента, свързан с износа, който дружеството е готова да поеме, на нея ѝ се позволява да внесе основни средства при нулева или намалена митническа ставка. Затова схемата е правно обвързана с условието за осъществяване на износа, защото облекчение без ангажимент за износ на стоки не може да бъде получено. Поради това попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква a) от базовия регламент. Тъй като субсидията е експортна, тя е предназначена да облагодетелства само експортните продажби. В заключение общият знаменател в случая е износът.
(30)
Тъй като след разкритията във временните констатации не бяха получени други коментари по тази схема, се потвърждават констатациите по съображения 50-57 от временния регламент.
4. Размер на субсидиите, подлежащи на изравняване
(31)
Всички констатирани субсидии бяха определени като експортни субсидии. Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem за разследваните производители и износители е следният:
Вид субсидия
DEPB
ССЕОС
ЗЕО/ЕОЕ
Общо
след експорт
Reliance Industries Limited
6,52 %
1,71 %
8,23 %
Futura Polymer Limited
0,37 %
0,37 %
Pearl Engineering Polymers Limited
5,01 %
0,79 %
5,8 %
Elque Polyesters Limited
4,43 %
4,43 %
Всички останали
8,23 %
(32)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидията за всички разследвани производители, които представляват над 90 % от износа на продукта за Общността, произхождащ от Индия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 3 %.
(33)
Поради високото ниво на сътрудничество остатъчната ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, беше определена както за съдействалите дружества в размер на най-високия марж на субсидията, т.е. 8,23 %.
II. ИНДОНЕЗИЯ
(34)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Индонезия трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 78 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Индонезия трябва да бъде прекратена.
III. КОРЕЯ
(35)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Корея трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 79 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Корея трябва да бъде прекратена.
IV. МАЛАЙЗИЯ
1. Въведение
(36)
Облекчението, получено от „пионерския статус“, беше неправилно класифицирано като износна субсидия в съображение 132 от временния регламент. Но констатациите за необходимостта от компенсиране на схемата, предвидени в съображения от 93 до 95 като специфична местна субсидия се потвърждават. Това предполага, че размера на констатираната субсидия повече не трябва да се приспада от антидъмпинговото мито.
(37)
Тъй като не бяха получени други коментари след разкриването на временните констатации, констатациите по съображения от 80 до 133 от временния регламент се потвърждават със съответната необходимост от корекция на някои изчислителни грешки.
2. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(38)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии съгласно разпоредбите на базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните експортни производители е следната:
Вид субсидия
Износна
Местна
Износна
Местна
Общо
Двойни приспадания
Пионерски статут
Освобождаване от вносно мито и от данък върху продажбите
Hualon Corporation (М) Sdn. Bhd.
0
3,3 %
0
0,27 %
3,57 %
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
0
0,91 %
0
0,91 %
Всички останали
3,57 %
(39)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидиране за всички разследвани производители и износители, който представлява над 90 % от износа на продукта в Общността, произхождащ от Малайзия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 2 %.
V. ТАЙВАН
(40)
Едно дружество възрази, че Комисията е направила изчислителна грешка по отношение на облекчението, получено въз основа на схемата за освобождаване от вносно мито за машини. Облекчението, получено въз основа на тази схема, беше преизчислено и беше установено, че е допусната грешка. Грешката беше коригирана и облекчението по тази програма е намалено от 1,92 % на 0,27 %.
(41)
След това Комисията предприе основно разследване на цялото досие на Тайван, включително проверка на изчисленията за всичките четирима експортни производители, за да бъде проверено въздействието на тази корекция при определянето на маржа на субсидиране за държавата.
(42)
Беше установено, че в резултат от намалението на ставката на субсидиране за горното дружество, маржът за държавата е намален до 0,94 %, което е под минималния праг от 1 % за тази държава. По тази причина разследването на вноса от Тайван трябва да бъде прекратено.
VI. ТАЙЛАНД
1. Общо
(43)
На етапа на временното разследване беше установено, че макар само една зона в Тайланд (зона 3) да е ясно обозначена географска област, която отговаря на определението за регион в неблагоприятно положение съгласно член 4, параграф 3 от базовия регламент, облекченията по различните схеми на субсидиране са специфицирани по сектори, понеже достъпът до програмите е ограничен до някои промишлени отрасли. Правителството на Тайланд (ПТ) твърди, че схемите са достъпни до широк спектър от промишлени отрасли и следователно са общодостъпни.
(44)
Констатирано беше, че правителството на Тайланд е определило ограничен списък от дейности, които са подходящи за стимулиране на инвестициите, което по определение ограничава достъпа до субсидии, понеже дружества, които произвеждат ненасърчавана продукция, не са подходящи за облекчения по Закона за насърчаване на инвестициите. Още повече този списък може да бъде разглеждан като позитивен списък, който ясно определя специфичните продукти, чиито производители са фаворизирани пред другите. Обстоятелството, че облекченията по Закона за насърчаване на инвестициите са достъпни за 200 различни продукта е без значение, защото дружества, които не произвеждат тези продукти, не получават никакви облекчения. По тази причина временните констатации по отношение на тази особеност се потвърждават.
(45)
В съображения 193 и 196 от временния регламент беше констатирано, че проекти, които кандидатстват за инициативи на Съвета за инвестиции (СИ), трябва да отговарят на стандарта за 20 % добавена стойност. Беше констатирано, че това условие насърчава предприятията да използват местни вместо вносни стоки и следователно попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
(46)
След разкритията правителството на Тайланд представи доказателства, че критерият „добавена стойност“ не принуждава производителите на РЕТ да използват местни вместо вносни суровини. Правителството на Тайланд представи доказателства, които показват, че критерият „добавена стойност“ не може да бъде приложен, ако в готовия продукт са използвани само вносни суровини. Поради това за разследваните продукти тази програма не зависи от използването на местни пред вносни суровини по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
2. Освобождаване от корпоративен данък върху доходите
(47)
Изнасящият производител възразява, че е избрал да използва натрупаните си нетни загуби от предишните години вместо освобождаването от корпоративен данък върху доходите за компенсиране на текущата облагаема печалба и следователно не е получавал облекчения през периода на разследването.
(48)
Установено беше, че дружество, която се възползва от освобождаването от корпоративен данък върху доходите и в същото време може да компенсира своята печалба срещу загуби, пренесени за бъдещ период при нормални данъчни условия, може да избира и двете възможности. Това беше потвърдено от Министерството на финансите и Тайландския инвестиционен борд. В конкретния случай беше установено, че експортният производител е използвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите, понеже размерът на дължимите данъци не може да бъде компенсиран от натрупаните нетни загуби. Действително натрупаните нетни загуби през последната финансова година са нараснали (от 1 655 089 790 бахта на 1 704 894 309 бахта). Ако експортният производител беше избрал да приспадне своята печалба от натрупаните нетни загуби, той не би изпълнил състава на разпоредбата за необлагаем доход, която е валидна само за доход, който подлежи на данъчно освобождаване от СИ. Още повече, че апелативната комисия на СТО е постановила в случая на канадското гражданско въздухоплаване (5), че за да се определи дали финансово участие по смисъла на член 1, параграф 1, буква a), (i) от Споразумението СИМ представлява „облекчение“, т.е. полза, е необходимо да се определи, дали финансовото участие поставя получателя в по-благоприятно положение, отколкото би бил преди финансовото участие. Както беше споменато по-горе, експортният производител е в по-благоприятно положение поради използването на освобождаване от корпоративен данък върху доходите, защото е могъл да пренесе за бъдещи периоди по-голяма сума натрупани загуби отколкото в обичайния случай. Следователно експортният производител е ползвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите и това възражение не може да бъде прието.
3. Освобождаване от вносно мито за машини
(49)
Тъй като по тази схема не бяха получени коментари, се потвърждават заключенията по съображения от 202 до 208 от временния регламент.
4. Размер на подлежащите на компенсация субсидии
(50)
Въз основа на получените коментари по временните констатации размерът на подлежащите на компенсация субсидии съгласно разпоредбите от базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните изнасящи производители е следната:
Освобождаване от данък върху доходите
Освобождаване от вносно мито за машини
Общо
Thai Shingkong, Industry Limited
8,13 %
0,35 %
8,4 %
(51)
Тъй като разследваният изнасящ производител представлява почти целия внос на конкретния продукт в Общността с произход от Тайланд, средният марж за държавата далече надхвърля приложимия минимален марж от 2 %.
Д. ДЕФИНИЦИЯ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА ОБЩНОСТТА
(52)
Поради липсата на нова информация по отношение на понятието „промишленост на Общността“ се потвърждават констатациите по съображения от 226 до 231 от временния регламент.
Е. ВРЕДОНОСЕН ЕФЕКТ
1. Встъпителни бележки
(53)
Някои заинтересовани страни зададоха въпроса защо данните, предоставени от страна на промишлеността на Общността, се използват само за периода след 1996 г., докато пазарното развитие преди този период се е основавало на информация от независими пазарни изследвания.
(54)
Комисията реши, че данните, предоставени от промишлеността на Общността за 1995 г., не могат да бъдат използвани поради разделянето на Кодак и Ийстман през 1995 г. и поради преструктурирането на дейността на Шел. Нито Шел, нито Ийстман бяха в състояние да предоставят пълни данни за тази година.
(55)
Но Комисията счете за съществено да направи преглед на кризата на недостига в предлагането, появила се на пазара на Общността през 1995 г., с оглед нейното влияние върху цените и рентабилността на промишлеността на Общността. Поради тази причина използването на информация от независими пазарни изследвания при установяването на основните данни за оценка на положението на промишлеността на Общността през анализирания период беше прието за подходящо, както е обяснено в съображение 236.
2. Потребление
(56)
Поради липса на нова и противоречаща информация констатациите за потреблението на конкретния продукт в Общността се потвърждават, както са изредени в съображения 239 и 240 от временния регламент.
3. Внос от въпросните държави
(57)
Потвърждават се констатациите по отношение на минималните маржове на субсидията за вноса с произход от Корея и Индонезия, както е описано в съображение 242 от временния регламент. Поради това двете държави са изключени от оценката на вредоносния ефект.
(58)
В светлината на новите констатации по-горе установените маржове на субсидиране за вноса с произход от Тайван сега са минимални, следователно този внос не е взет предвид при оценката на вредоносния ефект.
a) Натрупване
(59)
Правителството на Тайланд възрази, че вносът с произход от тази страна не трябва да бъде облаган кумулативно с друг внос на конкретния продукт, защото вносът от Тайланд има най-малък пазарен дял от трите разглеждани страни и не подбива цените на промишлеността на Общността и по този начин тайландският износител не показва същото поведение като износителите от другите държави. Беше решено, че тези елементи не са нови, затова възражението беше отхвърлено и беше потвърдено, че вносът, произхождащ от Тайланд, трябва бъде обложен кумулативно с вноса, произхождащ от Индия и Малайзия.
(60)
Правителствата на Индия и Малайзия възразиха, че само субсидираният внос, произхождащ от техните страни, трябва да бъде кумулиран. Тъй като беше установено, че среднопретеглените за страната маржове на субсидиране за целия разследван внос от Индия и Малайзия са били над приложимите минимални маржове на субсидиране, трябва да бъде взет предвид целият техен износ за Общността. Затова това възражение беше отхвърлено и беше решено, че вносът, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, трябва да бъде кумулиран, за да бъде преценен вредоносният ефект, претърпян от промишлеността на Общността.
б) Обем на вноса
(61)
Както показва долната таблица, обемът на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, рязко нарасна между 1996 г. и ПР (нарастване от почти седем пъти), за да достигне нивото от 123 563 тона.
Внос
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
17 831 т
44 708 т
118 113 т
123 563 т
Индекс (1996-100)
100
251
662
693
(62)
След драматичното нарастване между 1996 г. и 1998 г., когато вносът всяка година почти се удвоява, от 1998 г. до ПР увеличението се успокоява. Трябва да бъде отбелязано, че вносът продължава да нараства, макар и с по-слаб темп въпреки предприетия от промишлеността на Общността опит да приведе цената си в съответствие с ценовата конкуренция на субсидирания внос и да си възвърне пазарния дял.
в) Пазарни дялове
(63)
Пазарният дял на въпросния внос се развиваше, както следва:
Пазарен дял на вноса
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
2,2 %
4,1 %
9,0 %
9,2 %
Индекс (1996-100)
100
190
417
424
(64)
Пазарният дял на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през ПР достига 9,2 %. Числото надхвърля четири пъти нивото, достигнато през 1996 г. в началото на анализирания период. Между 1998 г. и ПР делът на вноса намалява в резултат на описаното забавяне в нарастването на обема на вноса.
г) Вносни цени
(65)
Цените на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през периода от 1996 г. до ПР спаднаха с 34 %. Между 1996 г. и 1997 г. те спаднаха годишно с 16 %, между 1997 г. и 1998 г. с 5 % и с 13 % между 1998 г. и ПР. Средната цена на конкретния продукт от тези страни CIF необмитено през ПР беше 516 евро/т. По време на разследването беше потвърдено, че много от производителите са продавали на загуба в Общността, демонстрирайки агресивна ценова политика по отношение на пазара на Общността.
д) Подбиване на цената
(66)
Потвърдено е следното подбиване на цената от субсидирания внос, детайлно изчислено в съображение 254 от временния регламент:
Маржове на подбиване: степени
Индия
Малайзия
Тайланд
1,2-7,9 %
11,8-12,9 %
0 %
(67)
Поради липсата на представени доказателства и нова информация от заинтересованите страни в подкрепа на обратното, констатациите по отношение на подбиването на цената се потвърждават, както е отбелязано в съображение 254 от временния регламент. Отбелязано е специално, че ниските средни ставки на подбиване на цените се дължат на потискането на цената благодарение на поведението на изнасящите производители в конкретните страни, които продаваха конкретния продукт на пазара на Общността по цени, които не само бяха субсидирани, но и губещи.
4. Влияние на промените в конкретния внос върху оценката на вредоносния ефект и причинна връзка
(68)
Трябва да бъде отбелязано, че изключването на вноса, произхождащ от Тайван, от анализа на вредоносния ефект не променя констатираните във временния регламент тенденции по отношение на конкретния внос. Затова беше решено, че констатациите във временния регламент по отношение на влиянието на конкретния внос върху положението на промишлеността на Общността и причинната връзка не се променят от гореописаната коригирана информация.
5. Положение на промишлеността на Общността
(69)
В съответствие с член 8, параграф 5 от базовия регламент проверката на влиянието на субсидирания внос върху промишлеността на Общността включва оценката на всички важни фактори и показатели, допринасящи за състоянието на промишлеността на Общността.
Проверката включва всички фактори, специално изброени в член 8, параграф 5 от базовия регламент. Някои фактори обаче не са разгледани в подробности, защото не бяха счетени за важни при оценката на положението на промишлеността на Общността по време на разследването (виж по-долу заплати и запаси). Предвид обема и цените на вноса от въпросните страни влиянието на величината на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Общността не може да бъде определено като незначително.
- Инвестиции:
(70)
Беше установено, че на предварителния етап не са били взети предвид някои инвестиции, извършени от един сътрудничещ производител от Общността. След включването на тези данни, положението на инвестициите не променя предварително установената тенденция.
Някои заинтересовани страни се аргументираха, че размерът на инвестициите, направени от промишлеността на Общността през 1998 г., показва, че тя се намира в добро финансово състояние. Други отбелязаха, че ако нивото на инвестициите по време на ПР е било ниско, това се е дължало на предишните години, когато промишлеността на Общността е регистрирала загуби, и това не може да се дължи на въздействието на субсидирания внос по време на ПР.
В това отношение разследването ясно показа, че разходите за инвестиции, направени през 1997 г., 1998 г. и през ПР в повечето случаи са били вследствие на решения, взети през 1995 г., когато перспективите в сектора на РЕТ са били добри (въпреки че през 1996 г. бяха претърпени загуби, това състояние беше преценено като временно). При тази промишленост е по-уместно да бъдат проверени инвестиционните планове вместо действителното извършване на разходите във времето. Както е посочено в съображение 264 от временния регламент, потвърждава се, че в резултат на продължаващото влошаване на финансовото положение поради вредното субсидиране по време на ПР промишлеността на Общността не е планирала значително разширяване на капацитета с оглед да поеме увеличеното бъдещо търсене.
- Заплати и запаси:
Заплатите и запасите бяха също проверени, въпреки че заплатите не бяха оценени като важен фактор предвид това, че техният дял в общите разходи е малък и през анализирания период остава стабилен. По отношение на запасите беше установено, че нивата на запасите на пазара на РЕТ варират значително през годината поради техния сезонен характер и поради това не бяха оценени като значими за анализа на вредоносния ефект.
- Ръст:
Въпреки че не беше изрично споменато във временния регламент, Комисията провери и ръста в своя анализ на пазарния дял, който показа лек спад за промишлеността на Общността през анализирания период.
(71)
Положението на промишлеността на Общността беше проверено и по отношение на следните фактори:
-
Способност за набиране на капитал:
-
Както беше вече споменато във временния регламент, нивото на загубите, понесени през ПР, е било такова, че през него не са могли да бъдат приемани нови инвестиционни планове. Това явно не е подобрило способността на промишлеността на Общността да набира капитал през този период въпреки очакваното нарастване на търсенето.
-
Производителност:
-
Производителността, изразена в произведени тонове от едно заето лице, нарасна с 67 % от 1996 г. до ПР и с 21 % от 1998 г. до ПР. Това значително нарастване на производителността показва, че промишлеността на Общността е положила всички възможни усилия за да остане конкурентоспособна.
-
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ):
-
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Възвръщаемост на ангажирания капитал (6)
-6 %
-7 %
1 %
-8 %
Горният показател отразява общото положение на промишлеността на Общността (включваща главно търговията с РЕТ). Проверката установи, че голяма част от негативната тенденция през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ. Този индекс има връзка с влошаване на рентабилността на промишлеността на Общността.
-
Паричен поток:
-
(В евро)
1996 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
-79 002 884
1997 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
84 901 988
1998 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
132 915 718
ПР
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
51 115 757
Горният показател отразява цялостното състояние на промишлеността на Общността (включително предимно търговията с РЕТ). Той представлява брутния резултат от дейността на тези дружества преди налагането на финансови тежести, амортизация и провизии. Проверката установи, че голяма част от влошаването през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ.
6. Други аргументи
a) Общи аргументи, представени по отношение на заключенията на Комисията
(72)
Някои заинтересовани страни поставиха под въпрос заключенията на Комисията относно вредоносния ефект, тъй като някои от показателите за вредоносния ефект показваха по-скоро нарастващи или стабилни тенденции. В това отношение редица заинтересовани страни посочиха ниското ниво на подбиване на цените, увеличението на обема на продажбите и общата стабилност на пазарния дял. Те смятат, че тези показатели показват, че промишлеността на Общността е в добро състояние и въпреки че цените са били много ниски, това е било нормалното ниво предвид преобладаващите пазарни условия.
(73)
Както е установено във временния регламент, нарастването на продажбите и възстановяването на пазарния дял през ПР, след загубата от 5 % между 1997 г. и 1998 г. настъпи, когато промишлеността на Общността чувствително намали своите цени, за да се пребори със субсидирания внос. Както е пояснено във временния регламент, беше установено, че вносът е извършен по субсидирани цени. В това отношение ниското ниво на подбиване на цените произтичаше от факта, че цените на промишлеността на Общността през ПР бяха потиснати. Това потискане на цените беше резултат от субсидирания внос, който беше значителен по обем и пазарен дял и който принуди промишлеността на Общността да реагира с намаляване на своите цени.
б) Развитие, настъпило след ПР
(74)
Много заинтересовани страни и делегати от държавите-членки поискаха от Комисията да анализира и разгледа развитието, настъпило след ПР. Тези страни подчертават по-специално бързото и чувствително нарастване на цените на РЕТ в промишлеността на Общността в сравнение с нарастването на разходите за суровини. Според тези страни състоянието на промишлеността на Общността значително се е подобрило след ПР и вероятно промишлеността на Общността вече не понася съществени вреди.
(75)
Трябва да бъде напомнено, че член 11, параграф 1 от базовия регламент предвижда информацията, отнасяща се за периода след ПР, обикновено да не бъде вземана предвид. Въз основа на обичайното право на съда развитието след ПР може да бъде разглеждано само, ако е направило налагането на изравнителните мерки да изглежда очевидно неподходящо.
(76)
Комисията анализира развитието на пазара на РЕТ през деветмесечния период след ПР, т.е. от 1 октомври 1999 г. до 30 юни 2000 г. Беше установено, че продажните цени на РЕТ на промишлеността на Общността на пазара на Общността показват непрекъснато нарастване. Средната продажна цена за деветмесечния период беше с около 40 % по-висока от средната, установена за ПР. Това нарастване изпреварваше нарастването на разходите (около 20 %), което води до подобряване на финансовото състояние на промишлеността на Общността. Въпреки това, усреднено, през този деветмесечен период печалбата от продажби на промишлеността на Общността беше все още отрицателна величина -2 %, което показва, че нейните финансови резултати остават незадоволителни и далеч от нивото, което може да осигури жизнеспособността на тази промишленост.
(77)
Чувствителната промяна на цените в голяма степен се дължи на нарастването на цените на суровия петрол, което настъпи в средата на 1999 г. и засегна в значителна степен цените на всички полимери няколко месеца по-късно. Трябва да бъде отбелязано и постоянното нарастване на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Общността за сметка на субсидирания внос. Но намаляването на обема на субсидирания внос може да е последица от откриването на разследване срещу субсидирането. В този случай развитието на курса долар/евро също направи вноса по-слабо атрактивен.
(78)
Трябва да бъде отбелязано също, че валутните курсове и цената на суровия петрол са изключително колебливи и че промените могат да бъдат временни. Следователно, ако предходното разследване срещу субсидирането бъде прекратено без налагане на мерки, субсидираният внос би могъл бързо да възстанови своя пазарен дял.
(79)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключение, че развитието след ПР не показва, че вредоносния ефект, причинен от субсидирания внос, е изчезнал. Следователно налагането на изравнителни мерки не е очевидно неподходящо.
7. Заключение относно вредоносния ефект
(80)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи относно вредоносния ефект, понесен от промишлеността на Общността, заключението, че промишлеността на Общността е претърпяла съществен вредоносен ефект по смисъла на член 8 от базовия регламент, както е посочено в съображения от 265 до 268 от временния регламент, се потвърждава.
Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
(81)
Някои заинтересовани страни продължаваха да твърдят, че Комисията е направила погрешно заключение, че вносът с произход от въпросните държави е причина за понесения от промишлеността на Общността вредоносен ефект, докато според тях състоянието на тази промишленост и нивото на цените на пазара на Общността се дължало на комбинация от други фактори. В този контекст те повдигнаха отново въпросите, които вече бяха повдигнати на предварителния етап (включително цената на суровините, свръхкапацитета, конкуренцията между производителите на РЕТ).
(82)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи по отношение на претърпяния от промишлеността на Общността вредоносен ефект, заключението, че вносът на РЕТ от конкретните страни е причинил вредоносен ефект на промишлеността на Общността, както е посочено в съображение 290 от временния регламент, се потвърждава.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху индустриите потребители
a) По-нататъшно разследване
(83)
Предвид ниското ниво на сътрудничество от страна на потребителите през първия етап на разследването Комисията реши да продължи разследването на ефекта от прилагането на мерките върху индустриите потребители. За целта Комисията изпрати 90 нови опростени въпросника до потребители на РЕТ, с някои от които вече беше установен контакт и преди, но не бяха отговорили. 19 дружества, които първоначално не съдействаха, изпратиха смислени отговори в поставения срок.
Новите сътрудничещи дружества са:
-
трима преработватели на заготовки/бутилки:
-
Lux PET GmbH & Co. (Люксембург)
-
Pucceti SpA (Италия)
-
EBP SA (Испания)
-
четирима производители на PET фолиа и листове, използващи конкретния продукт:
-
RPC Cobelplast Montonate Srl (Италия)
-
Moplast SpA (Италия)
-
Alusuisse Thermoplast (Обединеното кралство)
-
Klöckner Pentaplast BV (Нидерландия)
-
четирима производители на безалкохолни напитки:
-
L'Abellie (Франция)
-
Pepsico Food Beverages Intl. (Италия)
-
Pepsico France (Франция)
-
Europe Embouteillage Snc (Франция)
-
осем производители на минерална и изворна вода:
-
Aquas Minerales Pasqual SL (Испания)
-
Eycam Minerales SA (Испания)
-
Font Vella SA & Aquas de Lanjarón SA (Испания)
-
Italaquae SpA (Италия)
-
Neptun SA (Франция)
-
Roxane SA (Франция)
-
San Benedetto (Италия)
-
Societá generale delle acque minerali arl (Италия)
Като цяло данните, представени от дружествата, които попълниха първия или втория въпросник, обхващаха 26 % от потреблението на РЕТ в Общността през ПР. Данните за разходите, установени чрез обобщаване на тази информация, бяха приети като представителни за различните потребителски подсектори, понеже индивидуалната информация на дружествата показа широко съгласуване между дружествата от същия подсектор.
(84)
След налагането на временните мерки бяха получени някои мнения на потребители или представляващите ги асоциации. Те съдържаха предимно коментар върху предишните развития на пазара за РЕТ и дискусии върху вероятното въздействие на мерките върху потребителските сектори. Становищата произхождаха от:
-
Schmalbach-Lubeca, най-големия преработвател в Европа (18 % от потреблението на РЕТ в Общността);
-
Асоциацията на европейските преработватели на пластмаси (EUPC);
-
UNESDA, асоциация, представляваща производителите на безалкохолни напитки;
-
групата Nestlé, повтаряща, че представените данни за френския пазар са представителни за техния общ европейски пазар. (Общите покупки на РЕТ в Европа на групата възлизат на около 9 % от потреблението на Общността на РЕТ, от които само 3 % на френския пазар).
Мненията, включително и тези на асоциациите, представляващи производителите на вода (представили се на първия етап на разследването), бяха взети предвид и като цяло всички мнения са представителни за поне половината от пазара.
б) Описание на потребителските сектори
(85)
След анализиране на цялата предоставена информация беше установено, че потребителският сектор, първоначално разглеждан като три групи (производители на заготовки, производители на вода и обединени производители на безалкохолни напитки), може по-точно да бъде описан като две групи:
-
Преработватели, включително производители на заготовки и бутилки, както и производители на листове. Тези производители извършват обикновена преработвателна дейност; следователно стойността на РЕТ е определено базовият елемент на тяхната цена. Производителите на бутилки и заготовки продават преобладаващата част от своята продукция на предприятия, които бутилират безалкохолни напитки. Производителите на листове, които представляват само малка част от преработвателния сектор, продават на различни предприятия, които използват листовете главно за опаковане на техните стоки.
-
Предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки, включително вода, газирани и негазирани безалкохолни напитки, мляко, плодови сокове и др. Подразделянето на тази потребителска група на производители на вода и на безалкохолни напитки е неуместно, тъй като в много случаи един и същ производител бутилира вода и безалкохолни напитки. По-уместно е да се разграничат различните напитки, които те произвеждат, защото в относително изражение делът на РЕТ в тяхната себестойност зависи от присъщите разходи за тези напитки (в газираните напитки или плодовите сокове се влагат по-скъпи съставки от водата). Във всеки случай РЕТ остава доста важен елемент на стойността и проблемите, пред които са изправени бутилиращите предприятия при снабдяването с РЕТ, са сходни, независимо от продукта, който бутилират.
(86)
Следва да бъде отбелязано, че има много тясна оперативна връзка между преработвателните предприятия (с изключение на производителите на листове) и бутилиращите предприятия.
-
Бутилиращите предприятия изкупуват почти цялата продукция на преработвателните предприятия.
-
Всяко преработвателно предприятие има много ограничен брой клиенти (често пъти само един).
-
Преработвателните предприятия работят на договорна основа със своите клиенти и тези договори често съдържат условия за автоматично отчитане на промените в цената на РЕТ или редовно се преразглеждат.
Следователно въздействието на мерките, описани по-долу, не трябва да се разглежда като кумулативно, тъй като преобладаващото въздействие на мерките се прехвърля директно върху основните клиенти на преработвателните предприятия, т.е. предприятията, които бутилират безалкохолни напитки.
в) Предвидимо въздействие на мерките върху потребителите
(87)
След оценка на новопостъпилите данни положението на потребителите, които предоставиха пълна количествена информация, е било следното:
Потребление на РЕТ в % от потреблението в Общността
PET като % от производствените разходи
Работници, заети в производства, употребяващи РЕТ
Преработвателни предприятия
Производители на заготовки и бутилки
7
66
770
Производители на листове
1
55
186
Предприятия, бутилиращи безалкохолни напитки
Минерална и изворна вода
18
24
6 766
Безалкохолни напитки
1
9
298
Общо
26
8 020
г) Въздействие върху преработвателните предприятия
(88)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, отчитайки техните обеми на закупуване на РЕТ с произход от въпросните държави през ПР, би довело до 0,75 % увеличение на производствените разходи на преработвателните предприятия, произвеждащи заготовки и бутилки. При същите условия въздействието на мерките върху производителите на листове би било около 0,4 %. Поради договорните връзки с клиентите преработвателните предприятия вероятно ще могат да прехвърлят по-голямата част от увеличените разходи върху своите клиенти. Затова се очаква, че въздействието на изравнителните мерки върху рентабилността на тези предприятия ще бъде твърде ограничено.
д) Въздействие върху предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки
(89)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, като се отчита обемът на покупките на РЕТ от въпросните държави през ПР, би се отразило в увеличение с 0,2 % на производствените разходи на предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки. Поради това може да се приеме, че увеличението на разходите ще бъде незначително.
2. Цени на дребно на напитките
(90)
Беше установено, че цените на бутилираната вода и безалкохолните напитки през последните десет години са нараствали постоянно с 1-2 % годишно (статистически индекс на цените на дребно Евростат). През същия период цените на РЕТ са били изключително колебливи, без обаче да влияят върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки. Затова твърдението за потенциално инфлационно въздействие на мерките върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки се отхвърля.
3. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху промишлеността на Общността и индустриите потребители
(91)
Предложените мерки по всяка вероятност биха били благоприятни за промишлеността на Общността, която чрез усилията си за преструктуриране и впечатляващото нарастване на производителността демонстрира своето намерение да запази своето присъствие на бързо разрастващия се пазар на Общността. Налагането на мерките би позволило на тази промишленост да подобри рентабилността си и да получи възможност за извършване на нови инвестиции, които при такава капиталоемка дейност са от съществено значение за осигуряване на нейното дългосрочно жизнеспособно присъствие в Общността.
(92)
Тъй като състоянието на индустриите потребители на Общността зависи от финансовото състояние на производителите на РЕТ в Общността, подобряването на състоянието на последните вследствие налагането на мерките би било благоприятно и за индустриите потребители. Това беше потвърдено от сътрудничещите предприятия от индустриите потребители.
4. Заключения относно интереса на Общността
(93)
Въз основа на допълнителната информация, получена от потребители, беше направено заключението, че влиянието на мерките върху потребителите би било ограничено. Наистина, тъй като преработвателните предприятия могат да прехвърлят преобладаващата част от увеличението на разходите върху своите клиенти, общото въздействие на мерките върху производителите на напитки се оценява като пределно за цялостната рентабилност на този сектор.
(94)
Освен това беше потвърдено, че изнасянето на производството на заготовките извън Общността не е вероятно, че цените на дребно на безалкохолните напитки не са особено силно засегнати от колебанието на цените на РЕТ и че налагането на мерките е в явен интерес на промишлеността на Общността и на индустриите потребители.
(95)
При положение че не бяха получени други аргументи по отношение на интереса на Общността, заключението на временния регламент, че няма необорими причини да не бъдат наложени мерките, както е описано в съображение 344 от него, се потвърждава.
И. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(96)
В светлината на гореописаните констатации, че осреднените национални маржове на субсидията за вноса, произхождащ от Индонезия, Корея и Тайван, са минимални, окончателно е решено да не бъдат налагани компенсаторни мерки по отношение на вноса, произхождащ от тези страни. Съответната процедура по отношение на вноса от тези страни се прекратява.
Й. ОКОНЧАТЕЛЕН КУРС НА ДЕЙСТВИЕ
(97)
Предвид заключенията по отношение на субсидирането, вредоносния ефект, причинната връзка и интереса на Общността е решено да бъдат взети окончателни изравнителни мерки, за да бъде предотвратено причиняването на по-нататъшен вредоносен ефект на Общността от субсидирания внос с произход от Индия, Малайзия и Тайланд.
(98)
Поради липсата на нова информация методологията, използвана за определяне на нивото за отстраняване на вредоносния ефект, както е описана в съображения 349 и 350 от временния регламент, се утвърждава.
(99)
За да бъде избегнато събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, дължащи се на колебанията на цените на суровия петрол, е сметнато за подходящо въвеждането на суми за тон. Тези суми са резултат от прилагането на ставката на изравнителното мито спрямо износна цена cif, която е използвана за изчисляване на нивото на отстраняване на вредоносния ефект през ПР.
(100)
Това определи следните ставки на изравнително мито (в евро за тон) за сътрудничещите изнасящи производители:
a)
ИНДИЯ
Reliance Industries Limited
41,3 EUR/т
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3 EUR/т
Elque Polyesters Polymers Limited
22,0 EUR/т
Futura Polymer Limited
0
б)
МАЛАЙЗИЯ
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd
16,6 EUR/т
в)
ТАЙЛАНД
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1 EUR/т
(101)
За да бъде избегнато поощряването за отказ от сътрудничество, беше сметнато за подходящо за ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, да бъде определена най-високата ставка за съответния сътрудничещ производител и износител, т.е. 41,3 EUR/т за индийски производители, 16,6 EUR/т за малайзийски и 49,1 EUR/т за тайландски производители.
(102)
Индивидуалните изравнителни мита, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези мита (за разлика от националното мито, приложимо за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за споменатите юридически лица. Вносни продукти, произведени от други дружества, които не са изрично споменати в оперативната част на настоящия регламент поименно, включително лица, свързани с изрично споменатите, не могат да се възползват от тези мита и ще бъдат облагани с митата, приложими за „всички останали дружества“.
(103)
Всички молби, засягащи приложението на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (вследствие на смяна наименованието на лицето или вследствие на създаването на нови производителни или търговски единици), трябва да бъдат отправяни към Комисията (7) незабавно с цялата важна информация, по-специално всяко изменение на дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани с горната промяна в наименованието или промяната в производителните или търговски единици. Комисията, при необходимост и след консултация с консултативния комитет, ще измени наредбата в съответствие с актуализирането на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуалните митнически ставки.
К. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(104)
Предвид размера на подлежащите на компенсиране субсидии, констатирани за изнасящите производители, и в светлината на сериозната вредоносен ефект, причинена на промишлеността на Общността, е сметнато за необходимо обезпечените чрез облагането с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 суми да бъдат окончателно събрани до размера на сумата на наложените окончателни мита. В случаите, когато окончателните мита са по-високи от временните, се събират окончателно само сумите, осигурени на нивото на временните мита. Сумите, обезпечени чрез временното облагане с изравнителни мита върху РЕТ с произход от Тайван, ще бъдат освободени.
Л. ДОБРОВОЛНИ ГАРАНЦИИ
(105)
След налагането на временни изравнителни мита двама производители и износители от Индия предложиха доброволни гаранции относно цената в съответствие с член 13, параграф 1 от базовия регламент.
(106)
Комисията намира, че доброволната гаранция, предложена от Reliance Industries Limited и Pearl Engineering Polymers Limited, може да бъде приета (8), понеже елиминира вредното въздействие на субсидирането. Освен това редовните и подробни отчети, които дружествата се ангажират да представят на Комисията, биха позволили ефективно наблюдение. Също така търговската структура на тези дружества е такава, че Комисията счита риска от заобикаляне на ангажиментите за минимален.
(107)
За да бъде осигурено ефективното спазване и наблюдение на доброволните гаранции, когато е подадена молба за освобождаване на стоките под гаранция, в конкретната митническа служба на държавата-членка за освобождаването от мито се представя валидна „фактура по доброволната гаранция“, издадена от изнасящия производител, който е поел доброволната гаранция и съдържаща изброената в приложението информация. Когато не е представена такава фактура или тя не отговаря на представения пред митницата продукт, трябва да бъде платена съответната ставка на изравнителното мито, за да бъде осигурено ефективното прилагане на доброволните гаранции.
(108)
В случай на нарушение или изтегляне на гаранцията може да бъде наложено изравнително мито в съответствие с член 13, параграфи 9 и 10 от базовия регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (РЕТ) с вискозитетен индекс 78 мл/г или повече, в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010).
2. Освен, както е предвидено в параграф 3, ставката на окончателното антидъмпингово мито, с което се облага нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, е както следва за продукти с произход от следните страни:
Страна
Окончателно мито
евро за тон
Допълнителен тарифен код
Индия
41,3
A999
Малайзия
16,6
A999
Тайланд
49,1
A999
3. Горните ставки не се прилагат по отношение на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, които ще бъдат субект на следните ставки на изравнителни мита:
Страна
Дружество
Окончателно мито
евро за тон
TARIC допълнителен код
Индия
Reliance Industries Limited
41,3
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3
A182
Индия
Elque Polyesters Limited
22,2
A183
Индия
Futura Polymer Limited
0
A184
Малайзия
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
A185
Малайзия
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
16,6
A186
Тайланд
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1
A190
4. В случаите, когато стоките са били повредени преди освобождаването им от митницата и съответно платената или платима цена е представена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) 2454/93 на Комисията (9), размерът на изравнителното мито, изчислено на основа на горните суми, се намалява с процент, съответстващ на посочената платена или платима цена.
5. Независимо от параграф 1 окончателното мито не се прилага върху внос на стоки, разрешени за свободно разпространение съгласно условията на член 2.
6. Ако не е определено друго условие, се прилагат валидните разпоредби по отношение на митата.
Член 2
1. Вносът се освобождава от изравнителните мита, наложени съгласно член 1, при условие че тези стоки са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Общността от дружествата, посочени в параграф 3, обявени по съответния допълнителен тарифен код, и че са изпълнени условията на параграф 2.
2. Ако е представена молба за митническо освобождаване на стоките, освобождаването от мито се извършва чрез представяне на валидна фактура по доброволната гаранция в конкретната митническа служба на държавата-членка, издадена от изнасящите производители, споменати в параграф 3, и съдържаща основните елементи, изброени в приложението към настоящия регламент. Освен това освобождаването от мито става при условие, че декларираните и представени пред митницата стоки отговарят точно на описаните във фактурата по доброволната гаранция.
3. Вносът, придружен от фактура по доброволната гаранция се декларира под следния допълнителен тарифен код:
Дружество
Страна
Допълнителен тарифен код
Reliance Industries Limited
Индия
A181
Pearl Engineering Polymers Limited
Индия
A182
Член 3
Сумите, обезпечени с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 за внос на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, се събират окончателно до размера на наложените окончателни мита. Обезпечените суми над окончателния размер на изравнителните мита се освобождават.
Член 4
Процедурата срещу субсидиране по отношение на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван се прекратява.
Член 5
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 1741/2000 на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Тайван се освобождават.
Член 6
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 ноември 2000 година.
Regulamento (CE) n.o 2603/2000 do Conselho
de 27 de Novembro de 2000
que institui um direito de compensação definitivo e que estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de um determinado tipo de poli(tereftalato de etileno) originário da Índia, da Malásia e da Tailândia e que encerra o processo anti-subvenções no que se refere às importações de um determinado tipo de poli(tereftalato de etileno) originário da Indonésia, da República da Coreia e de Taiwan
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2026/97 do Conselho, de 6 Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia(1), e, nomeadamente os seus artigos 14.o e 15.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1) Pelo Regulamento (CE) n.o 1741/2000 da Comissão(2) ("regulamento que instituiu um direito provisório"), foram instituídos direitos de compensação provisórios sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) originário da Índia, da Malásia, de Taiwan e da Tailândia.
(2) Em resultado de um inquérito anti-dumping paralelo, foram instituídos direitos anti-dumping provisórios, ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1742/2000(3) da Comissão, sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) originário da Índia, da Indonésia, da Malásia, da República da Coreia, de Taiwan e da Tailândia.
(3) Recorda-se que o inquérito sobre as subvenções e o prejuízo incidiu sobre o período de 1 de Outubro de 1998 a 30 de Setembro de 1999 ("período de inquérito"). O exame das tendências relevantes para a análise de prejuízo abrangeu o período que vai de 1 de Janeiro de 1996 até ao final do período de inquérito ("período de análise").
B. PROCESSO SUBSEQUENTE
(4) Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas provisórias, várias partes interessadas apresentaram as suas observações por escrito. Em conformidade com o disposto no n.o 5 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 2026/97 ("regulamento de base"), a Comissão concedeu uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram.
(5) A Comissão continuou a reunir e a verificar todas as informações consideradas necessárias para efeito das suas conclusões definitivas.
(6) Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de direitos de compensação definitivos, bem como a cobrança a título definitivo dos montantes garantes dos direitos provisórios.
Foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações.
(7) As observações apresentadas quer oralmente quer por escrito pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que tal se afigurou adequado, devidamente tomadas em consideração nas conclusões definitivas.
(8) Depois de se examinar as conclusões provisórias com base nas informações recolhidas desde então, confirmam-se as principais conclusões a que se chegou no âmbito do Regulamento que institui o direito provisório.
C. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(9) No regulamento que instituiu um direito provisório, o produto em causa é descrito como tratando-se de poli(tereftalato de etileno) com um coeficiente de viscosidade igual ou superior a 78 ml/g, de acordo com a norma DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, classificado nos códigos NC 39076020 e ex 3907 60 80 (código TARIC 3907608010). Dado que não foram recebidas novas informações sobre esta definição, confirmam-se as conclusões provisórias relativas ao produto em causa.
2. Produto similar
(10) No considerando (16) do regulamento que instituiu um direito provisório, refere-se que o PET produzido pela indústria comunitária e vendido no mercado comunitário e o PET produzido nos países em questão e exportado para a Comunidade são produtos similares, dado que não existem diferenças a nível das características físicas e técnicas de base nem das utilizações entre os vários tipos de PET. Dado não terem sido apresentados novos elementos pertinentes sobre esta questão, confirmam-se as conclusões provisórias sobre o produto similar.
D. SUBVENÇÕES
(11) Salvo disposição em contrário do presente documento, confirmam-se a título definitivo as conclusões a que se chegou no âmbito do regulamento que instituiu um direito provisório no que se refere às subvenções passíveis de medidas de compensação obtidas pelos produtores exportadores.
I. ÍNDIA
Questões gerais
1. Início do processo
(12) O Governo da Índia alega que a Comissão iniciou o inquérito sem respeitar o disposto no artigo 10.o do regulamento de base e no n.o 2 do artigo 11.o do Acordo da OMC sobre as Subvenções e as Medidas de Salvaguarda (Acordo SMS). O Governo da Índia alega que as informações contidas na denúncia relativas às subvenções e ao prejuízo eram inexactas e incompletas e não constituíam elementos de prova suficientes para dar início ao processo.
(13) Relativamente a esta alegação, verificou-se que a denúncia continha elementos de prova suficientes da existência de subvenções e de prejuízo nos termos do n.o 2 do artigo 10.o do regulamento de base e do n.o 2 do artigo 11.o do Acordo SMS. A denúncia continha informações sobre as subvenções, o prejuízo e o nexo de causalidade a que o autor da denúncia tinha um acesso relativamente fácil. No que se refere às subvenções, deve recordar-se que a maioria dos programas existentes na Índia já foram examinados e objecto de medidas de compensação no âmbito de inquéritos anteriores sobre importações da Índia, nomeadamente, de películas de PET, de produtos de aço planos laminados, etc. Em conformidade com o disposto no n.o 3 do artigo 10.o do regulamento de base, a Comissão examinou a exactidão e a pertinência dos elementos de prova contidos na denúncia, tendo verificado que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um inquérito. Por conseguinte, a alegação não pode ser aceite.
2. Aviso de início
(14) O Governo indiano alega que o aviso de início(4) não satisfaz os critérios estabelecidos no n.o 2 do artigo 22.o do Acordo SMS, dado não conter as informações com base nas quais se alega na denúncia a existência de subvenções nem um resumo dos elementos nos quais se baseia a alegação de existência de prejuízo.
(15) O n.o 2 do artigo 22.o do Acordo SMS prevê que o aviso público de início de um inquérito deve conter informações apropriadas, nomeadamente, uma descrição das práticas de subvenção que serão objecto do inquérito e um resumo dos elementos nos quais se baseia a alegação de existência de prejuízo. No que se refere à alegação de existência de subvenções, declara-se no aviso de início que "Foi alegado que os fabricantes do produto em causa originário da Índia beneficiaram de um certo número de subvenções concedidas pelos poderes públicos indianos. Estas subvenções assumem a forma de isenções do imposto sobre os rendimentos, dos direitos de importação de matérias-primas e bens de investimento e de vantagens concedidas às empresas orientadas para a exportação e às empresas estabelecidas em zonas francas industriais" e que "É alegado que os regimes acima referidos constituem subvenções na medida em que os poderes públicos indianos efectuaram uma contribuição financeira da qual advêm vantagens para os beneficiários, nomeadamente os produtores exportadores de poli(tereftalato de etileno). Estes regimes estão, supostamente, subordinados aos resultados das exportações, sendo, por conseguinte, específicos e passíveis de medidas de compensação." No que se refere à alegação de existência de subvenções, declara-se no aviso de início que "O autor da denúncia forneceu elementos de prova que demonstram que as importações do produto em causa originário da Índia, da Indonésia, da República da Coreia, da Malásia, de Taiwan e da Tailândia aumentaram globalmente em termos absolutos e em partes de mercado. Afirmou igualmente que os volumes e os preços do produto importado tiveram, nomeadamente, efeitos negativos sobre a parte de mercado e sobre os preços praticados pelos produtores comunitários, tendo afectado seriamente os resultados globais e a situação financeira da indústria comunitária."
O texto acima transcrito constitui um resumo adequado das alegações relativas à existência de subvenções e de prejuízo.
Subvenções
1. Regimes de créditos sobre os direitos de importação
a) Regime de créditos sobre os direitos de importação concedidos antes da exportação (RCDI pré-exportação)
(16) O Governo da Índia declara que o RCDI pré-exportação foi abolido em 1 de Abril de 2000. Por conseguinte, não deveriam ser instituídos quaisquer direitos de compensação relacionados com este programa, uma vez que a instituição de direitos seria contrária ao artigo 15.o do regulamento de base.
(17) Após a divulgação dos principais factos e considerações, o Governo indiano apresentou elementos de prova de que o programa em questão deixou efectivamente de estar em vigor e que deixaram de ser conferidas vantagens aos produtores exportadores da Índia ao abrigo desse programa. Por conseguinte, esta alegação é aceite, e a vantagem correspondente é excluída do cálculo das taxas de subvenção. Dado que o programa deixou de ser passível de medidas de compensação, não é necessário referir outras alegações formuladas pelas partes interessadas relacionadas com este programa.
b) Regime de créditos sobre os direitos de importação concedidos após a exportação (RCDI após a exportação)
(18) O Governo indiano alega que a Comissão cometeu um erro manifesto no que se refere à questão de saber se o programa deveria ou não ser objecto de medidas de compensação. Nomeadamente, a Comissão teria concluído erradamente que o Governo indiano não dispõe de um sistema que permita verificar quais os factores de produção que são consumidos no processo de produção e se esse sistema é efectivamente aplicado. Além disso, alega que a avaliação pela Comissão das vantagens que são conferidas ao abrigo desses sistemas é incorrecta, dado que só o regime de devolução em excesso dos direitos poderia ser considerado uma subvenção nos termos do artigo 2.o do regulamento de base.
(19) A Comissão utilizou o método seguidamente descrito para procurar determinar se o RCDI após a exportação constitui uma subvenção passível de medidas de compensação e, em caso afirmativo, para calcular o montante da vantagem conferida ao seu abrigo. Nos termos do n.o 1, subalínea ii) da alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base, conclui-se que este regime implica uma contribuição financeira do Governo da Índia, dado que este não procedeu à cobrança de receitas públicas normalmente exigíveis (ou seja, direitos de importação). Está-se também perante a concessão de uma vantagem ao beneficiário, dado que os produtores exportadores não tiveram de pagar os habituais direitos de importação.
(20) Todavia, o n.o 1, subalínea ii) da alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base prevê uma excepção a esta regra geral para, nomeadamente, regimes de remissão ou devolução que respeitem as regras estritas estabelecidas na alínea i) do anexo I, no anexo II (definição e regras aplicáveis aos sistemas de devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos sistemas de devolução relativos a inputs de substituição) desse regulamento.
(21) A análise realizada pela Comissão revelou que o RCDI após a exportação não constitui um sistema de devolução nem um regime de devolução relativo a inputs de substituição. O regime investigado carece da obrigação de importar apenas mercadorias que são consumidas aquando da produção de mercadorias exportadas (anexo II do regulamento de base). Além disso, não existe um sistema de verificação que permita apurar se os produtos importados são efectivamente consumidos durante o processo de produção. Também não se trata de um regime de devolução relativo a inputs de substituição porque as mercadorias importadas não precisam de ser em quantidade igual nem possuir características idênticas às dos inputs obtidos no mercado interno e utilizados na produção para exportação (anexo III do regulamento de base). Por último, é de referir que os produtores exportadores podem beneficiar do RCDI independentemente do facto de importarem ou não inputs. Um exportador beneficia da vantagem exportando simplesmente mercadorias sem ter de comprovar que importou efectivamente um input, o que significa que produtores exportadores que adquiram todos os seus inputs localmente e que não importem mercadorias que possam ser utilizadas como inputs podem beneficiar de vantagens ao abrigo do RCDI. Desta forma, o RCDI após a exportação não satisfaz nenhuma das disposições dos anexos I a III. Dado que, por conseguinte, não se está perante uma excepção à definição de subvenção que figura no artigo 2.o, a vantagem passível de medidas de compensação consiste na remissão total dos direitos de importação normalmente devidos sobre todas as importações.
(22) Do acima exposto, decorre claramente que a remissão de um montante em excesso correspondente aos direitos de importação só constitui a base do cálculo do montante da vantagem no caso de regimes de devolução ou de devolução relativos a factores de produção de substituição bona fide. Dado que ficou estabelecido que o RCDI após a exportação não corresponde a nenhuma destas duas categorias, a vantagem consiste na remissão total dos direitos de importação e não numa eventual remissão excessiva.
(23) No que se refere ao sistema de verificação, este argumento prende-se com a questão de saber se o RCDI após a exportação pode ser considerado um sistema de devolução ou um regime de devolução relativo a inputs de substituição. Ora, dado que ficou estabelecido que o RCDI após a exportação não é um regime de devolução nem um regime de devolução relativo a inputs de substituição nos termos dos anexos II e III do regulamento de base, não é necessário efectuar um exame mais aprofundado desta questão. Mesmo se o RCDI preenchesse os critérios previstos nos anexos II e III, concluir-se-ia que não existe qualquer sistema de verificação razoável. As input/output norms são uma lista dos elementos (e das respectivas quantidades) que podem ser consumidos durante o processo de produção. Todavia, estas normas não constituem um sistema de verificação nos termos no n.o 5 do anexo II do regulamento de base. Com efeito, as referidas normas não prevêem uma verificação dos inputs que são efectivamente consumidos durante o processo de produção nem um sistema destinado a verificar se os inputs foram de facto importados.
(24) Pelos motivos acima expostos, a alegação em questão não pode ser aceite, pelo que se confirmam as conclusões sobre a questão de saber se o regime é ou não passível de medidas de compensação e sobre o cálculo da vantagem.
2. Zonas francas industriais para a exportação (ZFIE)/Unidades orientadas para a exportação (UOE)
(25) Um produtor exportador e o Governo indiano alegaram que as vantagens obtidas ao abrigo do regime das UOE não deveriam ser consideradas uma subvenção, dado que a isenção de direitos e do imposto especial sobre o consumo só é concedida ao abrigo deste regime para a quantidade dos inputs consumidos durante a produção do produto final que é exportado. É alegado que o regime constitui um sistema de devolução em conformidade com as condições previstas na alínea i) do anexo I e no anexo II do regulamento de base.
(26) Dois exportadores indianos estão localizados numa UOE. Sem prejuízo da questão de saber se o regime em causa constitui ou não um regime de devolução nos termos do disposto no regulamento de base, a Comissão, após um novo exame, admite que não existe de facto uma remissão excessiva dos direitos no caso de nenhuma das empresas em questão. Consequentemente, no âmbito do presente inquérito, a isenção do imposto sobre as vendas de matérias-primas não será passível de medidas de compensação para estas empresas.
(27) Os montantes das subvenções para as duas empresas localizadas em ZFIE/UOE foram consequentemente limitados ao montante correspondente à isenção dos direitos aduaneiros aplicáveis aos bens de equipamento, tendo sido reduzidos, respectivamente, para 0,37 % e 4,43 %.
3. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações
(28) O Governo indiano referiu o facto de, no âmbito do regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações, não ser imposta qualquer obrigação ao beneficiário no sentido de exportar todos os produtos fabricados com os bens de equipamento e de o titular da licença ser livre de vender parte da produção no mercado interno. Nessa óptica, o Governo indiano alegou que qualquer vantagem concedida ao abrigo deste regime deveria ser repartida pela produção total.
(29) Relativamente a esta alegação, deve salientar-se que, tal como se explica no considerando (52) do regulamento que instituiu um direito provisório, consoante os compromissos em matéria de exportação que estiverem preparadas para assumir, as empresas serão autorizadas a importar bens de equipamento a uma taxa de direito nulo ou a uma taxa reduzida. Este regime está, pois, subordinado juridicamente aos resultados das exportações, dado que nenhuma vantagem pode ser obtida sem um compromisso de exportação. Consequentemente, considera-se que a subvenção tem um carácter específico nos termos do n.o 4, alínea a), do artigo 3.o do regulamento de base. Dado que este programa constitui uma subvenção às exportações, considera-se que apenas beneficia as vendas destinadas à exportação. Concluindo, o denominador correcto é o volume total de exportações.
(30) Dado que não foram recebidas quaisquer observações sobre este regime depois da divulgação das conclusões provisórias, confirmam-se as conclusões descritas nos considerandos (50) a (57) do regulamento que instituiu um direito provisório.
4. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(31) Todas as subvenções averiguadas são subvenções às exportações. O montante das subvenções às exportações passíveis de medidas de compensação, expresso ad valorem, para os produtores exportadores objecto de inquérito é o seguinte:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(32) A margem de subvenção média ponderada à escala nacional para todos os produtores exportadores objecto de inquérito, que representam mais de 90 % das exportações para a Comunidade do produto em causa originário da Índia, é superior à margem considerada de minimis para este país (3 %).
(33) Atendendo ao elevado nível de colaboração registado, a taxa residual para as empresas que não colaboraram no inquérito foi determinada ao nível da taxa relativa à empresa que colaborou com a margem de subvenção mais elevada, ou seja, 8,23 %.
II. INDONÉSIA
(34) Dado que não foram recebidas quaisquer observações pertinentes depois da divulgação das conclusões provisórias, confirma-se a conclusão de que a margem da subvenção relativa à Indonésia é considerada insignificante, assim como as conclusões descritas no considerando (78) do regulamento que instituiu um direito provisório. Consequentemente, deve ser encerrado o processo no que se refere à Indonésia.
III. COREIA
(35) Dado que não foram recebidas quaisquer observações depois da divulgação das conclusões provisórias, confirma-se a conclusão de que a margem da subvenção relativa à Coreia é considerada insignificante, assim como as conclusões descritas no considerando (79) do regulamento que instituiu um direito provisório. Consequentemente, deve ser encerrado o processo no que se refere à Coreia.
IV. MALÁSIA
1. Introdução
(36) No regulamento que instituiu um direito provisório, a vantagem decorrida do estatuto de pioneiro foi classificada incorrectamente como uma subvenção às exportações no considerando (132). Todavia, confirmam-se as conclusões, descritas nos considerandos (93) a (95), relativas ao facto de este regime ser passível de medidas de compensação enquanto subvenção à produção nacional com carácter específico. Tal implica que o montante da subvenção apurado não deve voltar a ser apreciado juntamente com o direito anti-dumping.
(37) Dado que não foram recebidas quaisquer outras observações depois da divulgação das conclusões provisórias, confirmam-se as conclusões descritas nos considerandos (80) a (133) do regulamento que instituiu um direito provisório, sem prejuízo da correcção de certos erros de cálculo.
2. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(38) O montante das subvenções passíveis de medidas de compensação em conformidade com as disposições do regulamento de base, expresso ad valorem, para os produtores exportadores objecto de inquérito é o seguinte:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(39) A margem de subvenção média ponderada à escala nacional para todos os produtores exportadores objecto de inquérito, que representam mais de 90 % das exportações para a Comunidade do produto em causa originário da Malásia, é superior à margem considerada de minimis para este país (2 %).
V. TAIWAN
(40) Uma empresa alegou que a Comissão cometeu um erro de cálculo relativo à vantagem obtida por essa empresa ao abrigo do regime de isenção do pagamento dos direitos de importação sobre as máquinas. A vantagem obtida ao abrigo desse regime foi recalculada, tendo-se verificado que efectivamente havia sido cometido um erro de cálculo. O erro foi corrigido, tendo o montante da vantagem concedida ao abrigo desse programa sido reduzido de 1,92 % para 0,27 %.
(41) A Comissão procedeu posteriormente a um inquérito aprofundado sobre todo o processo relativo a Taiwan, tendo inclusivamente verificado os cálculos relativos aos quatro produtores exportadores, a fim de averiguar qual seria o eventual impacto da revisão na determinação da margem da subvenção à escala nacional.
(42) Concluiu-se que, em resultado da diminuição da taxa de subvenção relativa à empresa acima referida, a margem à escala nacional diminuiu para 0,94 %, valor esse que é inferior ao limiar considerado de minimis para este país (1 %). Consequentemente, deve ser encerrado o processo no que se refere a Taiwan.
VI. TAILÂNDIA
1. Generalidades
(43) Na fase provisória do inquérito, considerou-se que, embora uma das zonas da Tailândia (zona 3) seja claramente uma região geográfica determinada correspondente à definição de uma região desfavorecida nos termos do n.o 3 do artigo 4.o do regulamento de base, as vantagens resultantes dos vários regimes de subvenções têm um carácter específico sectorial, dado que o acesso a esses programas é limitado a certas indústrias. O Governo da Tailândia alega que esses regimes são acessíveis a uma grande variedade de indústrias.
(44) Foi apurado que o Governo da Tailândia elaborou uma lista limitada de actividades que podem beneficiar da promoção dos investimentos, o que, por definição, limita o acesso às subvenções, dado que as empresas que fabricam produtos que não são objecto de programas de promoção não podem beneficiar das vantagens ao abrigo da lei sobre a promoção dos investimentos. Além disso, esta lista deveria ser considerada uma lista positiva, que define claramente produtos específicos, cujos produtores são favorecidos em detrimento de outros. O facto de duzentos produtos diferentes poderem beneficiar de vantagens ao abrigo da lei sobre a promoção dos investimentos é irrelevante, dado que as empresas que não produzem esses produtos ficam excluídas de qualquer vantagem. Consequentemente, confirmam-se as conclusões provisórias sobre a especificidade.
(45) Nos considerandos (193) e (196) do regulamento que instituiu um direito provisório, refere-se que os projectos que pretendem beneficiar de incentivos concedidos pela Comissão do Investimento necessitam de respeitar um critério de 20 % de valor acrescentado. No âmbito do processo que conduziu à instituição do direito provisório, concluiu-se que essa condição incentiva as empresas a adquirirem preferencialmente produtos nacionais em detrimento dos importados, o que faz com que tenha um carácter específico ao abrigo do n.o 4, alínea b), do artigo 3.o do regulamento de base.
(46) Após a divulgação dos principais factos e considerações, o Governo da Tailândia apresentou elementos de prova de que o critério do valor acrescentado não faz com que os produtores de PET utilizem factores de produção nacionais em detrimento de factores de produção importados. O Governo tailandês apresentou elementos que demonstram que é possível satisfazer o requisito do valor acrescentado mesmo no caso de só serem utilizadas matérias-primas importadas para a produção do produto acabado. Por conseguinte, no que se refere ao produto objecto de inquérito, este programa não está subordinado à utilização de produtos nacionais em detrimento de produtos importados nos termos do n.o 4, alínea b), do artigo 3.o do regulamento de base.
2. Isenção do imposto sobre o rendimento das sociedades
(47) O produtor exportador alega que optou por recorrer à acumulação dos prejuízos líquidos dos anos anteriores e não à isenção do imposto sobre os rendimentos, a fim de contrabalançar os lucros actuais tributáveis, não tendo consequentemente beneficiado de qualquer vantagem durante o período de inquérito.
(48) Foi apurado que uma empresa que pode beneficiar de uma isenção do imposto sobre os rendimentos e que paralelamente, ao abrigo da legislação fiscal geral, pode compensar os prejuízos ocorridos em anos anteriores com lucros mais recentes tem a possibilidade de optar por uma dessas alternativas. O Ministério responsável pela fiscalidade e a Comissão do Investimento confirmaram esta possibilidade. No caso presente, foi estabelecido que o produtor exportador optou pela isenção do imposto sobre os rendimentos, dado que o montante dos lucros não poderia ser compensado pelo montante dos prejuízos líquidos acumulados. Com efeito, os prejuízos líquidos acumulados aumentaram durante o último exercício (passando de 1655089790 baht para 1704894309 baht). Se o produtor exportador tivesse optado por contrabalançar os seus prejuízos líquidos acumulados com os lucros, não teria preenchido a secção relativa aos rendimentos não tributáveis, que se destina unicamente a rendimentos que beneficiam de uma isenção concedida pela Comissão do Investimento. Além disso, o órgão de recurso da OMC, no processo das aeronaves civis do Canadá(5), estabeleceu que, para determinar se uma contribuição financeira, nos termos do n.o 1, alínea i) da alínea a), do artigo 1.o do Acordo SMS, concede uma "vantagem", ou seja, um benefício, é necessário determinar se essa contribuição financeira coloca o beneficiário numa posição mais vantajosa do que se não tivesse recebido essa contribuição financeira. Tal como acima se refere, o produtor exportador encontra-se numa situação mais vantajosa se recorrer à isenção do imposto sobre os rendimentos das sociedades, uma vez que, dessa forma, poderá futuramente transitar um montante de prejuízos acumulados mais elevado. Por conseguinte, o produtor exportador beneficiou de uma isenção do imposto sobre os rendimentos e das respectiva vantagens, pelo que essa alegação não pode ser aceite.
3. Isenção dos direitos de importação sobre máquinas
(49) Dado que não foram recebidas quaisquer observações relativas a este regime, confirmam-se as conclusões descritas nos considerandos (202) a (208) do regulamento que instituiu um direito provisório.
4. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(50) Com base nas observações recebidas após a divulgação das conclusões provisórias, o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação, em conformidade com o disposto no regulamento de base, expresso ad valorem, para o produtor exportador objecto de inquérito é determinado à seguinte taxa:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(51) Dado que o produtor exportador objecto do inquérito representava virtualmente todas as importações para a Comunidade do produto em causa originário da Tailândia, a margem de subvenção média ponderada nacional é bastante superior à margem de subvenção considerada de minimis, que é de 2 %.
E. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
(52) Na ausência de novas informações sobre a indústria comunitária, confirmam-se as conclusões descritas nos considerandos (226) a (231) do regulamento que instituiu um direito provisório.
F. PREJUÍZO
1. Observações preliminares
(53) Algumas partes interessadas perguntaram por que motivo é que os dados comunicados pela indústria comunitária só foram utilizados para o período posterior a 1996 inclusive e a evolução do mercado antes desse período se baseou em informações resultantes de uma pesquisa de mercado independente.
(54) A Comissão considerou que os dados fornecidos pela indústria comunitária relativos ao ano de 1995 não podiam ser utilizados devido à separação da Kodak e da Eastman em 1995 e à reestruturação das actividades da Shell. Nem a Shell nem a Eastman comunicaram dados completos relativos a esse ano.
(55) Todavia, a Comissão considerou essencial dar uma imagem de conjunto da crise resultante da escassez ocorrida no mercado comunitário em 1995, tendo em conta o impacto que esse facto teve quer nos preços quer na rentabilidade da indústria comunitária. Nessa perspectiva, a utilização de informações resultantes de uma pesquisa de mercado independente foi considerada adequada para estabelecer os dados contextuais necessários à avaliação da situação da indústria comunitária durante o período de análise, tal como se explica no considerando (236).
2. Consumo
(56) Na ausência de novas informações que contradigam as conclusões anteriores, confirmam-se as conclusões sobre o consumo do produto em causa na Comunidade, descritas nos considerandos (239) e (240) do regulamento que instituiu um direito provisório.
3. Importações procedentes dos países em causa
Importações originárias da Coreia, da Indonésia e de Taiwan
(57) Confirmam-se as conclusões descritas no considerando (242) do regulamento que instituiu um direito provisório sobre as margens de subvenção de minimis para as importações originárias da Coreia e da Indonésia. Por conseguinte, ambos os países ficam excluídos da avaliação do prejuízo.
(58) Atendendo às novas conclusões anteriormente enunciadas, as margens de subvenção determinadas para as importações procedentes de Taiwan são actualmente consideradas de minimis, pelo que essas importações não são consideradas para efeitos da avaliação do prejuízo.
Importações originárias da Índia, da Malásia e da Tailândia
a) Cumulação
(59) O Governo tailandês alegou que as importações procedentes do seu país não deveriam ser avaliadas cumulativamente com as exportações dos restantes países em causa, visto que as importações procedentes da Tailândia, cuja parte de mercado é a menor dos três países considerados, não provocaram uma subcotação dos preços da indústria comunitária, o que indica que o comportamento do exportador tailandês foi diferente do dos exportadores dos outros países. Considerou-se que estes elementos não eram novos, pelo que esta alegação foi rejeitada, confirmando-se que as importações procedentes da Tailândia deveriam ser avaliadas cumulativamente com as importações da Índia e da Malásia.
(60) Os Governos da Índia e da Malásia alegaram que apenas as importações subvencionadas procedentes dos respectivos países deveriam ser cumuladas. Dado que se estabeleceu que as margens de subvenção médias ponderadas à escala nacional para todas as importações originárias da Índia e da Malásia eram superiores às margens de subvenção de minimis aplicáveis, todas as suas exportações para a Comunidade devem ser tidas em conta. Por conseguinte, essa alegação foi rejeitada, tendo-se concluído que todas as importações originárias da Índia, da Malásia e da Tailândia deveriam ser cumuladas, a fim de avaliar o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
b) Volume das importações
(61) Tal como se pode ver no quadro seguinte, o volume das importações originárias da Índia, da Malásia e da Tailândia aumentou acentuadamente entre 1996 e o período de inquérito (registando um aumento de quase sete vezes), tendo atingido o volume de 123563 toneladas.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(62) Após um aumento espectacular registado entre 1996 e 1998, período durante o qual as importações aumentaram anualmente mais do que o dobro, o ritmo do aumento das importações abrandou entre 1998 e o período de inquérito. Deve, todavia, realçar-se que as importações continuaram a aumentar, embora a um ritmo mais lento, não obstante os esforços envidados pela indústria comunitária para continuar a concorrer com os preços das importações objecto de subvenções e para recuperar a sua parte de mercado.
c) Partes de mercado
(63) A parte de mercado detida pelas importações em causa evoluiu do seguinte modo:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(64) A parte de mercado detida pelas importações originárias da Índia, da Malásia e da Tailândia atingiu 9,2 % durante o período de inquérito. Este valor é mais de quatro vezes superior ao nível atingido em 1996, ano que corresponde ao início do período de análise. Entre 1998 e o período de inquérito, a parte de mercado detida pelas importações em causa deixou de aumentar da mesma forma, em resultado do abrandamento do aumento dos volumes das importações acima descrito.
d) Preços das importações
(65) Os preços das importações originárias da Índia, da Malásia e da Tailândia diminuíram 34 % entre 1996 e o período de inquérito. Numa base anual, os preços em causa registaram uma diminuição de 16 % entre 1996 e 1997, de 5 % entre 1997 e 1998 e de 13 % entre 1998 e o período de inquérito. Em média, o preço CIF do produto em causa, não desalfandegado, originário dos países em questão foi de 516 EUR/t durante o período de inquérito. Foi confirmado durante o inquérito que um grande número de exportadores estava a vender com prejuízo para a Comunidade, o que revela uma política de preços agressiva em relação ao mercado comunitário.
e) Subcotação de preços
(66) A subcotação dos preços causada pelas importações objecto de subvenções, calculada da forma descrita no considerando (254) do regulamento que instituiu um direito provisório, é confirmada do seguinte modo:
POSIÇÃO NUMA TABELA
(67) Dado que não foram transmitidas quaisquer observações nem novas informações pelas partes interessadas, confirmam-se as conclusões sobre a subcotação dos preços, descritas no considerando (254) do regulamento que instituiu um direito provisório. É de notar, em especial, que estas baixas taxas de subcotação médias devem-se à descida de preços causada pelo comportamento dos produtores exportadores dos países considerados, que venderam o produto em causa no mercado comunitário não só a preços objecto de subvenção mas também com prejuízo.
4. Impacto da alteração das importações em causa na avaliação do prejuízo e do nexo de causalidade
(68) Deve salientar-se que a exclusão das importações originárias de Taiwan da análise do prejuízo não altera as tendências determinadas para as importações em causa no regulamento que instituiu um direito provisório. Por conseguinte, as conclusões estabelecidas no regulamento que instituiu um direito provisório relativas ao impacto das importações em causa na situação da indústria comunitária e o nexo de causalidade não são alteradas pelas informações revistas acima mencionadas.
5. Situação da indústria comunitária
(69) Em conformidade com o n.o 5 do artigo 8.o do regulamento de base, o exame da repercussão das importações subvencionadas na indústria comunitária comportou uma avaliação de todos os factores e índices pertinentes que possam influenciar a situação da indústria comunitária.
O referido exame abrangeu todos os factores especificamente enumerados no n.o 5 do artigo 8.o do regulamento de base. Todavia, alguns factores não foram tratados minuciosamente por se ter considerado que não eram relevantes para avaliar a situação da indústria comunitária durante o inquérito (ver abaixo no que respeita aos salários e às existências). No que se refere ao impacto na indústria comunitária da dimensão do montante das subvenções, atendendo ao volume e aos preços das importações procedentes dos países em causa, este impacto não pode ser considerado insignificante.
Factores examinados no regulamento que instituiu um direito provisório
- Investimentos:
(70) Foi apurado que alguns investimentos efectuados por um produtor comunitário que colaborou com a Comissão não foram tidos em conta na fase provisória do processo. Após a inclusão desses dados, a situação no que respeita aos investimentos não altera a tendência anteriormente determinada.
Algumas partes interessadas alegaram que os importantes investimentos efectuados em 1998 pela indústria comunitária revelam que esta se encontrava numa boa situação financeira. Outras partes alegaram que se o nível de investimentos foi bastante baixo durante o período de inquérito foi pelo facto de a indústria comunitária ter registado prejuízos nos anos anteriores e que tal não pode ser atribuído ao efeito das importações objecto de subvenções durante o período de inquérito.
A esse respeito, o inquérito demonstrou claramente que as despesas com investimentos efectuadas em 1997, 1998 e durante o período de inquérito eram sobretudo uma consequência de decisões tomadas em 1995, altura em que as perspectivas no sector do PET eram bastante boas (apesar de em 1996 se terem registado prejuízos, essa situação fora considerada temporária). Numa indústria deste tipo, afigura-se mais relevante examinar os planos de investimento do que o calendário efectivos das despesas. Tal como referido no considerando (264) do regulamento que instituiu um direito provisório, confirma-se que, em consequência da deterioração da sua situação financeira devido às subvenções prejudiciais registadas durante o período de inquérito, a indústria comunitária não tem quaisquer planos de expansão da sua capacidade para ir ao encontro de um futuro aumento da procura.
- Salários e existências:
Os salários e as existências também foram examinados, embora os salários não tenham sido considerados um factor relevante, dado que a sua quota-parte nos custos globais é diminuta e que permaneceram estáveis durante o período de análise. No que se refere às existências, dada a natureza sazonal do mercado de PET, verificou-se que os níveis das existências variam significativamente ao longo do ano, pelo que não foram consideradas um factor significativo para a análise do prejuízo.
- Crescimento:
Embora não tenha sido explicitamente mencionado no regulamento que instituiu um direito provisório, no âmbito da sua análise da parte de mercado, a Comissão também examinou o crescimento, que revelou uma ligeira diminuição no que se refere à indústria comunitária durante o período de análise.
Outros factores examinados
(71) A situação da indústria comunitária no que se refere aos indicadores seguidamente referidos voltou a ser examinada.
- Possibilidade de obtenção de capitais:
Tal como já mencionado no regulamento que instituiu um direito provisório, o nível dos prejuízos registados durante o período de inquérito foi de tal ordem que durante esse período não foi adoptado qualquer novo plano de investimento, o que claramente não melhorou a possibilidade de obtenção de capitais por parte da indústria comunitária, apesar do aumento da procura esperado.
- Produtividade:
A produtividade em termos de toneladas produzidas por trabalhador aumentou 67 % entre 1996 e o período de inquérito e 21 % entre 1998 e o período de inquérito. Este aumento considerável da produtividade demonstra que a indústria comunitária envidou todos os esforços possíveis para permanecer competitiva.
- Rendibilidade dos investimentos
POSIÇÃO NUMA TABELA
O indicador acima referido reflecte a situação geral da indústria comunitária (nomeadamente, a maioria dos sectores relacionados com o PET). A verificação demonstrou que uma grande parte da tendência negativa verificada no período de inquérito podia ser atribuída ao sector do PET. Este indicador está em conformidade com o agravamento da rendibilidade da indústria comunitária.
- Cash flow
POSIÇÃO NUMA TABELA
O indicador acima referido reflecte a situação geral da indústria comunitária (nomeadamente, a maioria dos sectores relacionados com o PET). Representa os resultados brutos de exploração dessas empresas antes de encargos financeiros, amortizações e provisões. A verificação demonstrou que uma grande parte da tendência negativa verificada no período de inquérito podia ser atribuída ao sector do PET.
6. Novas alegações
a) Alegações de carácter geral suscitadas pelas conclusões da Comissão
(72) Algumas partes interessadas contestaram as conclusões da Comissão sobre o prejuízo, dado que alguns dos indicadores relativos ao prejuízo revelaram tendências quer para o aumento quer para a estabilidade. A este respeito, algumas partes interessadas salientaram o baixo nível de subcotação dos preços, o aumento do volume de vendas e a estabilidade geral da parte de mercado. Segundo as referidas partes interessadas, estes indicadores demonstram que a indústria comunitária se encontrava numa boa situação financeira e que, apesar de os preços serem bastante baixos, os seus níveis eram normais atendendo às condições prevalecentes no mercado.
(73) Esta alegação não pôde, por conseguinte, ser aceite. Tal como estabelecido no regulamento que instituiu um direito provisório, o aumento das vendas e a recuperação da parte de mercado durante o período de inquérito, após uma perda de 5 pontos percentuais entre 1997 e 1998, ocorreram quando a indústria comunitária procedeu a uma redução considerável dos seus preços a fim de acompanhar os preços das importações objecto de subvenções. Tal como se explica no regulamento que instituiu um direito provisório, foi estabelecido que os preços das importações eram subvencionados. A este propósito, o reduzido nível de subcotação dos preços resultou do facto de os preços da indústria comunitária serem bastante baixos durante o período de inquérito. Esta depreciação dos preços foi o resultado das importações objecto de subvenções, cujo volume e parte de mercado foram substanciais e que forçaram a indústria comunitária a reagir, diminuindo os seus preços.
b) Evolução posterior ao período de inquérito
(74) Muitas partes interessadas e delegados dos Estados-Membros solicitaram à Comissão que analisasse e tivesse em conta determinados aspectos registados depois do período de inquérito. As referidas partes interessadas sublinharam, em especial, o aumento rápido e significativo dos preços da indústria comunitária de PET em relação ao aumento do custo das matérias-primas. De acordo com essas partes interessadas, a situação da indústria comunitária melhorou substancialmente depois do período de inquérito, sendo provável que tivesse deixado de sofrer prejuízos importantes.
(75) Deve recordar-se que o n.o 1 do artigo 11.o do regulamento de base prevê que as informações relativas a um período posterior ao período de inquérito não sejam, normalmente, tomadas em consideração. Com base na jurisprudência do Tribunal, a evolução depois do período de inquérito só pode ser tomada em consideração se tornar a adopção de medidas de compensação inadequada.
(76) A Comissão analisou a evolução no mercado de PET durante o período de nove meses que se seguiu ao período de inquérito, ou seja, de 1 de Outubro de 1999 a 30 de Junho de 2000. Verificou-se que os preços das vendas de PET efectuadas pela indústria comunitária no mercado comunitário registaram um aumento contínuo. O preço de venda médio durante o período de nove meses foi cerca de 40 % mais elevado do que a média determinada para o período de inquérito. Este aumento foi mais rápido do que o aumento dos custos (cerca de 20 %), o que conduziu a uma melhoria da situação financeira da indústria comunitária. Todavia, em média, durante este período de nove meses, a rentabilidade das vendas da indústria comunitária ainda era negativa (- 2 %), o que indica que os seus resultados financeiros continuaram não só a não ser satisfatórios, mas a ficar aquém do nível necessário para assegurar a viabilidade desta indústria.
(77) Esta mudança notável dos preços deve-se essencialmente ao aumento dos preços do petróleo bruto ocorrido depois de meados de 1999, que veio a afectar grandemente os preços dos polímeros alguns meses mais tarde. Cumpre igualmente referir que se registou um aumento contínuo das vendas e da parte de mercado da indústria comunitária em detrimento das importações objecto de subvenções. Todavia, a diminuição do volume das importações objecto de subvenções pode ser uma consequência do início do inquérito anti-subvenções. No presente caso, a evolução da taxa de câmbio dólar/euro diminuiu também as vantagens que apresentavam as importações em causa.
(78) É de notar que as taxas de câmbio, bem como o preço do petróleo bruto, são extremamente variáveis e que as mudanças podem ser temporárias. Além disso, no caso de o inquérito anti-subvenções em curso ser encerrado sem a instituição de medidas, é provável que as importações objecto de subvenções voltem a recuperar rapidamente a parte de mercado que perderam.
(79) Com base no acima exposto, a Comissão concluiu que a evolução registada após o período de inquérito não demonstra que o prejuízo causado pelas importações objecto de subvenções desapareceu. Por conseguinte, a instituição de medidas anti-subvenções não é manifestamente inadequada.
7. Conclusões sobre o prejuízo
(80) Dado que a Comissão não recebeu outras alegações sobre o prejuízo sofrido pela indústria comunitária, confirma-se a conclusão de que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante nos termos do artigo 8.o do regulamento de base, tal como estabelecido nos considerandos (265) a (268) do regulamento que instituiu um direito provisório.
G. NEXO DE CAUSALIDADE
(81) Várias partes interessadas continuaram a alegar que a Comissão concluiu incorrectamente que as importações originárias dos países em causa estavam na origem do prejuízo sofrido pela indústria comunitária, quando, em sua opinião, a situação da indústria e o nível dos preços no mercado comunitário se deviam a uma conjugação de outros factores. Neste contexto, reiteraram as alegações já formuladas na fase provisória do processo (nomeadamente, o preço das matérias-primas, o excesso de capacidade instalada, a concorrência entre os produtores de PET).
(82) Dado que a Comissão não recebeu outras alegações sobre a causa do prejuízo sofrido pela indústria comunitária, confirma-se a conclusão de que as importações de PET procedentes dos países em causa causaram um prejuízo importante à indústria comunitária, tal como estabelecido no considerando (290) do regulamento que instituiu um direito provisório.
H. INTERESSE COMUNITÁRIO
1. Efeitos prováveis da instituição de medidas nas indústrias a jusante
a) Continuação do inquérito
(83) Tendo em conta o baixo nível de colaboração dos utilizadores durante a primeira fase do inquérito, a Comissão decidiu continuar a investigar os efeitos prováveis da instituição das medidas nas indústrias a jusante. Por conseguinte, a Comissão enviou 90 novos questionários simplificados aos utilizadores de PET, alguns dos quais já tinham sido contactados, mas não tinham respondido. Dezanove empresas que anteriormente não tinham colaborado no inquérito apresentaram respostas significativas dentro dos prazos estabelecidos.
As novas empresas que colaboraram no inquérito são as seguintes:
- três transformadores que fabricam pré-formados e garrafas:
Lux PET GmbH & Co. (Luxemburgo)
Puccetti Spa (Itália)
EBP SA (Espanha)
- quatro produtores de películas de PET que utilizam o produto em causa:
RPC Cobelplast Montonate Srl (Itália)
Moplast Spa (Itália)
Alusuisse Thermoplastic (Reino Unido)
Klöckner Pentaplast BV (Países Baixos)
- quatro produtores de refrigerantes:
L'abeille (França)
Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Itália)
Pepsico France (França)
Europe embouteillage Snc (França)
- oito produtores de água mineral e de nascente:
Aguas Minerales Pasqual SL (Espanha)
Eycam Perrier SA (Espanha)
Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Espanha)
Italaquae Spa (Itália)
Neptune SA (França)
Roxane SA (França)
San Benedetto (Itália)
Società Generale delle acque minerali arl (Itália)
No total, os dados apresentados pelas empresas que responderam ao primeiro ou ao segundo questionários diziam respeito a 26 % do consumo comunitário de PET durante o período de inquérito. Os dados relativos aos custos, estabelecidos com base na compilação destas informações, foram considerados representativos dos vários subsectores de utilizadores, uma vez que as informações relativas a empresas específicas demonstraram um grande nível de coerência entre empresas pertencentes aos mesmos subsectores.
(84) Após a instituição de medidas provisórias, a Comissão recebeu várias observações apresentadas pelos utilizadores ou pelas suas associações representativas. Na sua maioria, essas observações diziam respeito à evolução anterior do mercado de PET e ao possível impacto das medidas nos sectores dos utilizadores. As referidas observações provêm de:
- Schmalbach-Lubeca, o maior transformador europeu (18 % do consumo comunitário de PET);
- a associação "European Plastic Converters" (EUPC);
- a UNESDA, uma associação que representa os produtores de refrigerantes;
- o grupo Nestlé, que reitera que os dados relativos ao mercado francês são representativos do seu mercado europeu geral (o total das aquisições europeias de PET pelo grupo representam cerca de 9 % do consumo comunitário de PET, dos quais 3 % dizem exclusivamente respeito ao mercado francês).
Estas observações, bem como as apresentadas pelas associações representativas dos produtores de água (que se deram a conhecer durante a primeira fase do inquérito), que representam no total pelo menos metade do mercado, foram devidamente tidas em conta.
b) Descrição dos sectores dos utilizadores
(85) Após ter analisado todas as informações apresentadas, a Comissão verificou que o sector utilizador, que anteriormente se considerara ser constituído por três grupos (produtores de pré-formados, produtores de água e produtores de refrigerantes integrados), pode ser descrito de forma mais precisa como sendo constituído por dois grupos:
- Os transformadores, nomeadamente, os fabricantes de pré-formados e de garrafas e os produtores de películas de plástico. Estes utilizadores exercem actividades de simples transformação. Por conseguinte, o custo do PET é de longe o seu principal elemento de custo. Os fabricantes de garrafas e de pré-formados vendem a maior parte da sua produção a empresas engarrafadoras de bebidas não alcoólicas. Os produtores de películas de plástico, que representam apenas uma pequena parte do sector dos transformadores, vendem para muitos tipos diferentes de indústrias, que utilizam as películas essencialmente para o acondicionamento dos seus produtos;
- As empresas engarrafadoras de bebidas não alcoólicas, nomeadamente de água, de refrigerantes gasosos e não gasosos, de leite, de sumos de fruta, etc. A divisão deste grupo de utilizadores entre produtores de água e produtores de refrigerantes não é pertinente, uma vez que, em muitos casos, o mesmo produtor engarrafa água e refrigerantes. É mais pertinente distinguir entre as diferentes bebidas que produzem, uma vez que, em termos relativos, a parte do PET no seu custo de produção depende do custo intrínseco dessas bebidas (as sodas ou os sumos de fruta exigem factores de produção mais onerosos do que a água). De qualquer modo, o PET continua a ser um elemento de custo bastante importante e os problemas com que as empresas engarrafadoras se deparam no que respeita ao abastecimento de PET são semelhantes, independentemente do produto que é engarrafado.
(86) Cumpre referir que existe uma relação operacional muito estreita entre os transformadores (com exclusão dos produtores de películas) e as empresas engarrafadoras:
- as empresas engarrafadoras adquirem a maior parte da produção aos transformadores;
- os transformadores têm um número muito limitado de clientes (é frequente terem um só cliente);
- os transformadores operam numa base contratual com os seus clientes e é frequente que os contratos incluam disposições que têm automaticamente em conta as alterações dos preços de PET ou sejam renegociados periodicamente.
Consequentemente, o impacto das medidas acima descrito não deve ser acumulado, uma vez que, na sua maioria, se reflectirá directamente nos principais clientes dos transformadores, ou seja, nas empresas engarrafadoras de bebidas não alcoólicas.
c) Impacto previsível das medidas nos utilizadores
(87) Após se ter tido em conta os novos dados apresentados, a situação dos utilizadores, que apresentaram informações devidamente quantificadas, é a seguinte:
POSIÇÃO NUMA TABELA
d) Impacto nos transformadores
(88) Considerou-se que a instituição de medidas de compensação proposta, tendo em conta os volumes de aquisições de PET originário dos países em causa durante o período de inquérito, conduziria a um aumento de 0,75 % do custo de produção dos transformadores fabricantes de pré-formados e de garrafas. Nos mesmos moldes, o impacto das medidas nos produtores de películas seria de cerca de 0,4 %. Devido à relação contratual que têm com os seus clientes, é provável que os transformadores possam transferir para os seus clientes grande parte desse aumento dos custos. Por conseguinte, considera-se que o impacto das medidas de compensação na rentabilidade destas empresas será bastante limitado.
e) Impacto nas empresas engarrafadoras de bebidas não alcoólicas
(89) Considerou-se que a instituição de medidas de compensação proposta, tendo em conta os volumes de aquisições de PET originário dos países em causa durante o período de inquérito, conduziria a um aumento médio inferior a 0,2 % do custo de produção das empresas engarrafadoras de bebidas não alcoólicas. Pode, por conseguinte, considerar-se que o aumento dos custos seria pouco significativo.
2. Preço de venda a retalho das bebidas
(90) Foi apurado que os preços das águas e dos refrigerantes engarrafados aumentaram a uma taxa relativamente constante de 1 %-2 % por ano na última década (estatísticas do Eurostat relativas ao índice dos preços de venda a retalho). Durante o mesmo período, os preços do PET foram extremamente variáveis, sem, contudo, influenciarem os preços de venda a retalho das águas e dos refrigerantes engarrafados. Por conseguinte, é rejeitada a alegação relativa ao potencial impacto inflacionário das medidas nos preços de venda a retalho de água e de refrigerantes engarrafados.
3. Efeito provável da instituição de medidas na indústria comunitária e nas indústrias a montante
(91) É muito provável que as medidas propostas beneficiem a indústria comunitária, que, graças aos seus esforços de reestruturação e ao aumento notável da sua produtividade, tem dado provas da sua determinação em se manter presente num mercado comunitário que se encontra em rápido crescimento. A instituição de medidas permitirá que esta indústria melhore a sua rentabilidade e tenha a possibilidade de efectuar novos investimentos, os quais, tratando-se de uma actividade de capital intensivo, são cruciais para assegurar a viabilidade a longo prazo da sua presença na Comunidade.
(92) Uma vez que a situação da indústria comunitária a montante depende da situação financeira dos produtores comunitários de PET, a melhoria da situação destes últimos resultante da instituição de medidas beneficiará igualmente a indústria a montante. Tal foi confirmado pelas empresas que colaboraram no inquérito das indústrias a montante.
4. Conclusões sobre o interesse da Comunidade
(93) Com base nas informações adicionais fornecidas pelos utilizadores, conclui-se que as medidas terão um impacto limitado nos utilizadores. Com efeito, uma vez que os transformadores podem transferir a maior parte do aumento dos custos para os seus clientes, o impacto consolidado das medidas nos produtores de bebidas é considerado insignificante na rentabilidade geral do sector.
(94) Além disso, confirma-se que a deslocalização da produção de pré-formados para o exterior da Comunidade não é provável, que os preços de venda a retalho de bebidas não alcoólicas não são, por norma, muito afectados pelas flutuações dos preços de PET e que a instituição de medidas é claramente do interesse da indústria comunitária e das indústrias a montante.
(95) Dado que a Comissão não recebeu outras alegações sobre o interesse comunitário, confirma-se a conclusão de que não existem motivos imperiosos para não instituir medidas, tal como estabelecido no considerando (344) do regulamento que instituiu um direito provisório.
I. NÃO INSTITUIÇÃO DE DIREITOS
(96) Tendo em conta as conclusões acima expostas, que estabelecem que as margens de subvenção médias ponderadas à escala nacional para as importações originárias da Indonésia, da Coreia e de Taiwan são de minimis, decide-se a título definitivo não instituir direitos de compensação no que diz respeito às importações originárias desses países. Consequentemente, deve ser encerrado o processo no que se refere às importações procedentes dos referidos países.
J. MEDIDAS DEFINITIVAS
(97) Atendendo às conclusões a que se chegou sobre as subvenções, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, considera-se que devem ser tomadas medidas de compensação definitivas a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à Comunidade pelas importações objecto de subvenções procedentes da Índia, da Malásia e da Tailândia.
(98) Dado que não foram apresentadas novas informações a este respeito, confirma-se o método seguido para determinar a margem de prejuízo, descrito nos considerandos (349) e (350) do regulamento que instituiu um direito provisório.
(99) A fim de evitar que flutuações dos preços de PET causadas pelas flutuações dos preços do petróleo bruto dêem origem à cobrança de direitos mais elevados, considera-se adequado instituir direitos sob a forma de um montante específico por tonelada. Estes montantes resultam da aplicação da taxa do direito de compensação aos preços de exportação CIF utilizados para calcular o nível necessário para eliminar o prejuízo durante o período de inquérito.
(100) Desta forma, obtiveram-se as seguintes taxas dos direitos de compensação (euros por tonelada) para os produtores exportadores que colaboraram com a Comissão:
a)
ÍNDIA
POSIÇÃO NUMA TABELA
b)
MALÁSIA
POSIÇÃO NUMA TABELA
c)
TAILÂNDIA
POSIÇÃO NUMA TABELA
(101) A fim de evitar recompensar a não colaboração, considerou-se adequado estabelecer a taxa do direito para as empresas que não colaboraram no inquérito ao nível da taxa mais elevada estabelecida para os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, ou seja, 41,3 euros/tonelada para os produtores indianos, 16,6 euros/tonelada para os produtores malaios e 49,1 euros/tonelada para os produtores tailandeses.
(102) As taxas dos direitos de compensação específicos para as diferentes empresas indicadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito às empresas em questão. Os referidos direitos (ao contrário do direito nacional aplicável a "todas as outras empresas") são, pois, exclusivamente aplicáveis às entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados produzidos por qualquer outra empresa não especificamente mencionada no presente regulamento pela sua designação, incluindo as entidades ligadas às especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas e estarão sujeitas às taxas do direito aplicáveis a "todas as outras empresas".
(103) Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito de compensação específicas aplicáveis a essas empresas (por exemplo, na sequência de uma alteração da designação da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão(6) e conter todas as informações relevantes, nomeadamente, a indicação de uma eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, com as vendas no mercado interno e com as vendas de exportação associada, por exemplo, à mudança da designação da entidade ou a alterações a nível das entidades de produção ou de venda. Se necessário, após consulta ao Comité Consultivo, a Comissão procederá à alteração do regulamento nesse sentido, actualizando a lista das empresas que beneficiam de taxas de direito específicas.
K. COBRANÇA DO DIREITO PROVISÓRIO
(104) Tendo em conta o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação estabelecido para os produtores-exportadores e a importância do prejuízo causado à indústria comunitária, considera-se necessário que os montantes garantes do direito de compensação provisório instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1741/2000 sejam cobrados definitivamente até ao montante dos direitos definitivos instituídos. Caso os direitos definitivos sejam mais elevados do que os direitos provisórios, apenas serão cobrados definitivamente os montantes garantes ao nível dos direitos provisórios. São liberados os montantes garantes dos direitos de compensação provisórios aplicáveis às importações de poli(tereftalato de etileno) originário de Taiwan.
L. COMPROMISSOS
(105) Na sequência da instituição de direitos de compensação provisórios, dois produtores-exportadores da Índia ofereceram um compromisso de preços nos termos do disposto no n.o 1 do artigo 13.o do regulamento de base.
(106) A Comissão considera que os compromissos oferecidos pela Reliance Industries Limited e Pearl Engineering Polymers Limited podem ser aceites(7), dado que eliminam o efeito prejudicial das subvenções. Além disso, os relatórios periódicos e pormenorizados que as empresas se comprometem a enviar à Comissão permitirão exercer um controlo eficaz dos compromissos em questão. Além disso, tendo em conta a estrutura das vendas destas empresas, a Comissão considera que é pouco provável que os compromissos sejam torneados.
(107) A fim de assegurar o cumprimento e controlo efectivos dos compromissos, quando a introdução em livre prática é solicitada em conformidade com os compromissos, a isenção do direito está subordinada à apresentação, aos serviços aduaneiros do Estado-Membro em causa, de uma "factura correspondente ao compromisso" válida, emitida pelos produtores-exportadores cujos compromissos foram aceites, e que contenha as informações enumeradas no anexo. Quando essa factura não for apresentada ou não corresponder ao produto apresentado às autoridades aduaneiras, deve ser paga a taxa do direito de compensação adequada, a fim de assegurar a aplicação efectiva dos compromissos.
(108) Em caso de quebra ou denúncia de compromissos, pode ser instituído um direito de compensação, nos termos do disposto nos n.os 9 e 10 do artigo 13.o do regulamento de base,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito de compensação definitivo sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) com um coeficiente de viscosidade igual ou superior a 78 ml/g, de acordo com a norma DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, classificado nos códigos NC 39076020 e ex 3907 60 80 (código TARIC 3907608010).
2. Com excepção dos casos previstos no n.o 3, a taxa do direito de compensação definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, no que respeita aos produtos originários dos países abaixo indicados, é a seguinte:
POSIÇÃO NUMA TABELA
3. As taxas acima indicadas não são aplicáveis aos produtos fabricados pelas empresas a seguir enumeradas, que ficam sujeitos às taxas do direito de compensação indicadas:
POSIÇÃO NUMA TABELA
4. Caso os produtos sofram qualquer dano antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, o preço efectivamente pago ou a pagar diminua para efeitos da determinação do valor aduaneiro, em conformidade com o disposto no artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão(8), o montante do direito de compensação, calculado com base nos montantes acima estabelecidos, será reduzido numa percentagem correspondente à redução do preço efectivamente pago ou a pagar.
5. Não obstante o disposto no n.o 1, o direito definitivo não será aplicável às importações realizadas tendo em vista a sua introdução em livre prática em conformidade com o disposto no artigo 2.o
6. Salvo disposição em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Ficam isentas dos direitos de compensação instituídos no artigo 1.o as importações dos produtos fabricados e directamente exportados (ou seja, facturados e expedidos) para uma empresa que opere na qualidade de importador na Comunidade, efectuadas pelas empresas mencionadas no n.o 3, que sejam declaradas ao abrigo do código adicional TARIC adequado, desde que estejam satisfaças as condições enunciadas no n.o 2.
2. Aquando da apresentação do pedido de introdução em livre prática, a isenção dos direitos dependerá da apresentação aos serviços aduaneiros do Estado-Membro em causa de uma "factura do compromisso" válida, emitida pelas empresas exportadoras mencionadas no n.o 3, que contenha os elementos essenciais enumerados no anexo do presente regulamento. A isenção do direito dependerá ainda do facto de as mercadorias declaradas e apresentadas aos serviços aduaneiros corresponderem de forma precisa à descrição que consta da "factura do compromisso".
3. As importações acompanhadas de uma "factura de compromisso" devem ser declaradas ao abrigo dos seguintes códigos adicionais TARIC:
POSIÇÃO NUMA TABELA
Artigo 3.o
Os montantes garantes dos direitos de compensação provisórios instituídos pelo Regulamento (CE) n.o 1741/2000 sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) originário da Índia, da Malásia e da Tailândia são cobrados à taxa do direito definitivamente instituído. São liberados os montantes garantes que excedam a taxa dos direitos de compensação definitivos.
Artigo 4.o
É encerrado o processo anti-subvenções no que se refere às importações de poli(tereftalato de etileno) originário da Indonésia, da República da Coreia e de Taiwan.
Artigo 5.o
São liberados os montantes garantes dos direitos de compensação provisórios instituídos pelo Regulamento (CE) n.o 1741/2000 sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) originário de Taiwan.
Artigo 6.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua aplicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 27 de Novembro de 2000.