РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1098/2007 НА СЪВЕТА
от 18 септември 2007 година
за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Според обявеното неотдавна научно становище на Международния съвет за изследване на морето (ICES), запасът от риба треска в подучастъци на ICES от 25 до 32 в Балтийско море е намалял до нива, при които рибата страда от понижена репродуктивна способност, и експлоатацията на запаса няма устойчив характер.
(2)
Според обявеното неотдавна научно становище на ICES запасът от риба треска в подучастъци на ICES 22, 23 и 24 в Балтийско море е прекомерно експлоатиран и е достигнал нива, при които треската е изложена на риск от понижена репродуктивна способност.
(3)
Необходимо е да се вземат мерки за изготвяне на многогодишен план за управление на риболовните зони със запаси от треска в Балтийско море.
(4)
Целта на плана е да гарантира, че експлоатацията на запасите от треска в Балтийско море може да се извършва при устойчиви икономически, екологични и социални условия.
(5)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 от 20 декември относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на Общата политика в областта на рибарството (2), inter alia, включва изискването за постигане на тази цел Общността да възприеме подхода за прилагане на предпазни мерки за защита и опазване на запасите, за да осигури тяхната устойчива експлоатация и намали до минимум въздействието на риболова върху морските екосистеми. Общността следва да се стреми към постепенно прилагане на екосистемен подход към управлението на риболова и да допринася за ефикасността на риболовните дейности в рамките на един икономически жизнеспособен и конкурентоспособен риболовен сектор, като гарантира справедлив жизнен стандарт на лицата, които зависят от риболова на балтийска треска, и същевременно отчита интересите на потребителите.
(6)
За да се постигне тази цел, източният запас трябва да бъде възстановен до разумни биологични граници, а по отношение и на двата запаса следва да се гарантира, че ще бъдат поддържани нива на пълен капацитет на възпроизводство, даващи възможност за достигане на най-високи дългосрочни добиви.
(7)
Това може да се постигне чрез създаване на подходящ метод за постепенно намаляване на риболовното усилие в зони, в които се извършва риболов на треска, до съответстващи на целта нива, както и чрез определяне на общия допустим улов (TAC) за запасите от треска на нива, съответстващи на риболовното усилие.
(8)
Тъй като уловът на треска в риболовните зони за херинга и хамсия, както и в риболовните зони за улов на сьомга с хрилна мрежа и заплитаща мрежа е доста ограничен, тези риболовни зони не подлежат на постепенно намаляване на риболовното усилие.
(9)
За да се гарантира стабилност на възможностите за риболов, е целесъобразно да се ограничат измененията на общия допустим улов от година на година.
(10)
Целесъобразен начин на контрол върху риболовното усилие е да се регулира продължителността на периодите, през които е разрешен риболовът на треска. Държавите-членки могат да определят общи дни, през които на всички риболовни кораби от Общността с издигнат флаг е разрешено да отсъстват от пристанището.
(11)
Необходими са контролни мерки в допълнение или чрез дерогация от мерките, предвидени в Регламент (ЕО) № 1627/94 на Съвета от 27 юни 1994 г. относно постановяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (3), Регламент (ЕИО) № 2847/93 на Съвета от 12 октомври 1993 г. относно установяването на система за контрол, приложима към Общата политика в областта на рибарството (4) и Регламент (ЕИО) № 2807/83 на Комисията от 22 септември 1983 г. относно установяване на подробни правила за вписване на информация за улова на риба от държавите-членки (5), с цел да се гарантира спазването на мерките, предвидени в настоящия регламент.
(12)
През първите три години от прилагането му многогодишният план следва да се счита за план за възстановяване по смисъла на член 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(13)
Подучастъци 27 или 28 на ICES могат да бъдат изключени от разпоредбите за управление на риболовното усилие, тъй като в тях уловът е минимален.
(14)
Многогодишният план, предвиден в настоящия регламент, заменя съществуващите договорености относно управлението на риболовното усилие в Балтийско море. Следователно Регламент (ЕО) № 779/97 на Съвета от 24 април 1997 г. за въвеждане на режими на управление на риболовното усилие в Балтийско море (6) следва да бъде отменен,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява многогодишен план за следните запаси от треска (наричани по-долу „въпросните запаси от треска“) и риболовните предприятия, експлоатиращи тези запаси:
а)
треска, която обитава зона А;
б)
треска, която обитава зони Б и В.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, които действат в Балтийско море и в държавите-членки с излаз на Балтийско море (наричани по-долу „заинтересованите държави-членки“). При все това, член 9 се прилага по отношение на кораби с обща дължина, по-малка от осем метра, които действат в Балтийско море.
Член 3
Определения
В допълнение към определенията, установени в член 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и в член 2 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазването на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд (7), за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
участъците и подучастъците на Международния съвет за изследване на морето (ICES) са тези, определени в Регламент (ЕИО) № 3880/91 на Съвета от 17 декември 1991 г. относно предоставянето на статистически данни за номиналния улов на държавите-членки, които извършват риболов в североизточната част на Атлантическия океан (8);
б)
„Балтийско море“ означава участъци IIIb, IIIc и IIId на ICES;
в)
„общ допустим улов (TAC)“ е количеството от всеки запас, което може да бъде уловено всяка година;
г)
„VMS“ е системата за наблюдение на кораби съгласно Регламент (ЕО) № 2244/2003 на Комисията от 18 декември 2003 г. за определяне на подробни разпоредби относно системите за наблюдение със сателит на риболовните кораби (9) с всякаква дължина;
д)
„Зона А“ са подучастъци на ICES от 22 до 24;
„зона Б“ са подучастъци на ICES от 25 до 28;
„зона В“ са подучастъци на ICES от 29 до 32;
е)
„дни на отсъствие от пристанището“ е всеки последователен период, равен или по-малък от 24 часа, през който корабът отсъства от пристанището.
ГЛАВА II
ЦЕЛ И ЗАДАЧИ
Член 4
Цел и задачи
Планът следва да гарантира устойчивата експлоатация на въпросните запаси от треска чрез постепенно намаляване и поддържане на процента на смъртност от риболов на нива, не по-ниски от:
а)
0,6 за риба на възраст от 3 до 6 години за запасите от треска в зона А, и
б)
0,3 за риба на възраст от 4 до 7 години за запасите от треска в зони Б и В.
ГЛАВА III
ОБЩ ДОПУСТИМ УЛОВ
Член 5
Определяне на общия допустим улов
1. Всяка година въз основа на предложение от Комисията, Съветът взема решение с квалифицирано мнозинство относно общия допустим улов за следващата година по отношение на въпросните запаси от треска.
2. Общият допустим улов за въпросните запаси от треска се определя в съответствие с членове 6 и 7.
Член 6
Процедура за определяне на ТАС за въпросните запаси от треска
1. Съветът приема общия допустим улов за въпросните запаси от треска, който, според научна оценка, извършена от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (STECF), е по-високата от следните стойности:
а)
общият допустим улов, който би довел до 10-процентно намаление на процента на смъртност от риболов в годината на неговото прилагане, сравнен с оценката за процента на смъртност от риболов за предходната година;
б)
общият допустим улов, който би довел до стойностите на процента на смъртност от риболов, посочени в член 4.
2. В случаите, когато прилагането на параграф 1 би довело до общ допустим улов, надвишаващ с над 15 % този от предходната година, Съветът определя общ допустим улов, който е с 15 % по-висок от общия допустим улов за предходната година.
3. В случаите, когато прилагането на параграф 1 би довело до общ допустим улов, който е с над 15 % по-нисък от този от предходната година, Съветът определя общ допустим улов, който е с 15 % по-нисък от общия допустим улов за предходната година.
4. Параграф 3 не се прилага, ако извършена от STECF научна оценка показва, че процентът на смъртност от риболов в годината на прилагане на общия допустим улов ще надвиши стойността от 1 годишно за риба на възраст от 3 до 6 години за запаса от треска в зона А, или стойността от 0,6 годишно за риба на възраст от 4 до 7 години за запаса от треска в зони Б и В.
Член 7
Дерогация
Чрез дерогация от член 6 Съветът може, когато счете за целесъобразно, да приеме общ допустим улов, който е по-нисък от общия допустим улов, определен в резултат от прилагането на член 6.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧАВАНЕ НА РИБОЛОВНОТО УСИЛИЕ
Член 8
Процедура за определяне на периоди, през които се разрешава риболовът с определени видове съоръжения
1. На риболовните кораби се забранява да извършват риболов с тралове, датски грибове или подобни съоръжения с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 90 мм, както и с хрилни мрежи, заплитащи мрежи или с тройни риболовни мрежи с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 90 мм, с дънни парагади или с парагади, с изключение на плаващи парагади, оборудвани с дръжки или кърмаци:
а)
от 1 до 30 април в зона А, и
б)
от 1 юли до 31 август в зона Б.
2. При риболов с плаващи парагади на борда не се съхранява треска.
3. Всяка година с квалифицирано мнозинство Съветът определя максималния брой дни на отсъствие от пристанището през следващата година извън периодите, определени в параграф 1, когато риболовът със съоръженията, посочени в параграф 1, е разрешен, в съответствие с правилата, установени в параграфи 4 и 5.
4. В случай че съгласно оценката на STECF процентът на смъртност от риболов за някой от въпросните запаси от треска е с поне 10 % по-висок от минималния процент на смъртност от риболов, определен в член 4, общият брой дни, през които е разрешен риболовът с посочените в параграф 1 съоръжения, се намалява с 10 % спрямо разрешения за текущата година общ брой дни.
5. В случай че съгласно оценката на STECF процентът на смъртност от риболов за някой от въпросните запаси от треска не надвишава с повече от 10 % минималния процент на смъртност от риболов, определен в член 4, общият брой дни, през които е разрешен риболовът с посочените в параграф 1 съоръжения, е равен на разрешения за текущата година общ брой дни, умножен по минималния процент смъртност от риболов, посочен в член 4, и разделен на процента смъртност от риболов, определен съгласно оценката на STECF.
6. Чрез дерогация от параграф 1 на риболовните кораби с обща дължина, по-малка от 12 метра, се разрешава да използват до 5 дни месечно, разделени на периоди от поне 2 последователни дни, от максималния брой дни на отсъствие от пристанището, определени в резултат на прилагането на параграфи 3-5, по време на периодите на забрана, посочени в параграф 1. През тези дни риболовните кораби могат да залагат мрежите си и да разтоварват улов от 6,00 часа в понеделник до 18,00 часа в петък на същата седмица.
Член 16 се прилага за риболовните кораби, посочени в първа алинея, които не притежават разрешително за риболов на треска.
7. По искане на Комисията или на държава-членка, държавите-членки представят на своя уебсайт или предоставят на Комисията и на всички държави-членки описание на системата, прилагана с цел да се гарантира спазването на параграфи 3, 4 и 5.
Член 9
Ограничаване на зоните за риболов
1. Забранено е да се извършва каквато и да било риболовна дейност от 1 май до 31 октомври в зоните, получени чрез последователно свързване посредством румбови линии на следните точки, отчетени съгласно координатната система WGS84:
а)
Зона 1:
-
55° 45′ С, 15° 30′ И
-
55° 45′ С, 16° 30′ И
-
55° 00′ С, 16° 30′ И
-
55° 00′ С, 16° 00′ И
-
55° 15′ С, 16° 00′ И
-
55° 15′ С, 15° 30′ И
-
55° 45′ С, 15° 30′ И
б)
Зона 2:
-
55° 00′ С, 19° 14′ И
-
54° 48′ С, 19° 20′ И
-
54° 45′ С, 19° 19′ И
-
54° 45′ С, 18° 55′ И
-
55° 00′ С, 19° 14′ И
в)
Зона 3:
-
56° 13′ С, 18° 27′ И
-
56° 13′ С, 19° 31′ И
-
55° 59′ С, 19° 13′ И
-
56° 03′ С, 19° 06′ И
-
56° 00′ С, 18° 51′ И
-
55° 47′ С, 18° 57′ И
-
55° 30′ С, 18° 34′ И
-
56° 13′ С, 18° 27′ И.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е разрешен риболовът с хрилни мрежи, заплитащи мрежи и с тройни риболовни мрежи с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 157 мм, или с плаващи парагади. Никакви други съоръжения не се съхраняват на борда.
3. При риболов с някои от видовете съоръжения, определени в параграф 2, на борда не се съхранява треска.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ИНСПЕКЦИЯ И КОНТРОЛ
Член 10
Специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море
1. Чрез дерогация от член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1627/94 всички кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, които имат на борда си или използват съоръжения за риболов на треска в Балтийско море в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 2187/2005, следва да разполагат със специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море.
2. Държавите-членки могат да издават специалното разрешително за риболов на треска, посочено в параграф 1, единствено на кораби на Общността, притежавали през 2005 г. специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море в съответствие с точка 6.2.1 от приложение III към Регламент (ЕО) № 27/2005 на Съвета от 22 декември 2004 г. за определяне на риболовните възможности за 2005 г. и свързаните с тях условия за някои рибни запаси и групи рибни запаси, приложими във водите на Общността и за кораби на Общността във води, в които се изискват ограничения върху улова (10). Все пак, дадена държава-членка може да издаде специално разрешително за риболов на треска на кораб на Общността, плаващ под флага на тази държава-членка, който не е разполагал със специално разрешително за риболов през 2005 г., ако гарантира, че на съд с поне равностойна мощност, измерена в киловати (kW), не се разрешава да извършва риболов в Балтийско море с което и да било от съоръженията, посочени в параграф 1.
3. Всяка заинтересована държава-членка изготвя и поддържа списък на корабите, притежаващи специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море, и го оповестява на официалната си страница в Интернет.
4. Капитанът на риболовен кораб, за който държава-членка е издала специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море, или неговият упълномощен представител, съхранява копие от това разрешително на борда на риболовния кораб.
Член 11
Бордови дневници
1. Чрез дерогация от член 6, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 капитаните на всички кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, водят бордови дневник за своите дейности в съответствие с член 6 от посочения регламент.
Независимо от разпоредбите на първа алинея риболовните кораби с обща дължина между 8 и 10 метра, които съхраняват на борда уловена в зона В треска, водят бордови дневник, съответстващ на разпоредбите, установени в точка 2 от приложение IV към Регламент (ЕИО) № 2807/83.
2. За корабите, оборудвани със система за наблюдение на кораби, държавите-членки проверяват дали получената в центровете за наблюдение на риболова (FMC) информация съответства на дейностите, записани в бордовия дневник, чрез използване на данните от тази система. Тези кръстосани проверки се записват и съхраняват в електронен вид в продължение на три години.
3. Всяка държава-членка поддържа и предоставя на официалния си уебсайт информацията за връзка за подаване на бордовите дневници, декларациите за разтоварване и предварителните нотификации, посочени в член 17 от настоящия регламент.
Член 12
Записване и изпращане на данни за улова по електронен път
Чрез дерогация от член 1 от Регламент (ЕИО) № 2807/83 държавите-членки могат да разрешат на капитана на оборудван със система за наблюдение на кораби риболовен кораб да докладва в бордовия дневник изискваната информация чрез електронни средства. Информацията се предава на FMC в държавата-членка на флага ежедневно след приключване на риболовната дейност за календарния ден. По искане на FMC в крайбрежната държава информацията от бордовия дневник му се предоставя, докато риболовният кораб се намира във водите на тази държава, както и при отправено искане в случай на инспекция.
Член 13
Записване на данни за риболовното усилие
1. Чрез дерогация от член 19б от Регламент (ЕИО) № 2847/93 при напускане или влизане в пристанище или при влизане или напускане на Балтийско море капитанът на риболовен кораб на Общността, разполагащ на борда със съоръженията, посочени в член 8, параграф 1 от настоящия регламент, предава на FMC в държавата-членка на флага отчет за дейността, съдържащ следната информация:
а)
при напускане на пристанище или при влизане в Балтийско море
i)
име на кораба, външен идентификационен знак и радиопозивна;
ii)
дата и час на заминаване от пристанището или на влизане в Балтийско море (местно време);
iii)
зона, в която корабът ще извършва риболов, определена съгласно член 3, буква д);
б)
при влизане в пристанище или при напускане на Балтийско море
i)
име на кораба, външен идентификационен знак и радиопозивна;
ii)
дата и час на влизане в пристанището или на излизане от Балтийско море (местно време).
2. Разпоредбите на параграф 1, буква a), i) и ii) и буква б) не се прилагат за корабите, оборудвани със система за наблюдение.
3. FMC в държавата-членка на флага записва отчета за дейността в електронната си база данни.
4. По искане на крайбрежната държава-членка държавата-членка на флага ѝ предоставя информацията, посочена в параграф 1.
Член 14
Наблюдение и контрол на риболовното усилие
Компетентните органи на държавата-членка на флага извършват наблюдение и контрол на спазването на:
а)
ограниченията на риболовното усилие, предвидени в член 8;
б)
ограниченията на риболовната дейност, предвидени в член 9.
Член 15
Допустимо отклонение в бордовия дневник
Чрез дерогация от член 5, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 2807/83 разрешеното допустимо отклонение в приблизителната оценка в килограми на количествата риба, предмет на общ допустим улов, които се съхраняват на борда на риболовните кораби, е 10 % от цифрата в бордовия дневник, с изключение на риба треска, за която допустимото отклонение е 8 %.
За улов от зони А и Б, който е разтоварен несортиран, разрешеното допустимо отклонение в приблизителната оценка на количествата риба е 10 % от общото количество, което се съхранява на борда.
Член 16
Влизане и излизане от определени зони
1. Риболовен кораб, който притежава специално разрешително за риболов на треска, може да извършва риболов само в една от зоните А, Б или В по време на един риболовен курс.
2. Риболовният кораб може да започва риболовна дейност във водите на Общността в една от зоните А, Б или В само ако на борда му няма риба треска.
Ако без да разтоварва уловената риба, риболовният кораб влезе в пристанище в границите на зоната, където извършва риболов, той може да продължи риболовната си дейност в тази зона с риба треска на борда.
3. Когато риболовен кораб излиза от зона А, Б или В с риба треска на борда, той:
а)
се насочва директно към пристанище извън зоната, в която извършва риболов, и разтоварва улова;
б)
когато корабът излиза от зоната, в която извършва риболов, мрежите се прибират по следния начин, за да не могат да бъдат използвани лесно:
i)
мрежи, тежести и подобни съоръжения се разкачват от техните тралови бордове и теглещи и влачещи въжета и корди;
ii)
мрежите, които са на палубата или над нея, се закрепват здраво за някоя от частите на надстройката.
4. Чрез дерогация от параграфи 1, 2 и 3 през 2008 г. риболовен кораб може да извършва риболов в зони А и Б по време на един риболовен курс и да започва риболовна дейност в която и да е от зоните с налична на борда риба треска само ако количеството ѝ не надвишава 150 kg. Държавите-членки предприемат специални мерки за осигуряване на ефективен контрол. Държавите-членки докладват тези мерки на Комисията до 31 януари 2008 г.
Член 17
Предварително уведомяване
1. Капитанът на риболовен кораб на Общността, който излиза от зона А, Б или В с повече от 300 kg живо тегло риба треска на борда, уведомява компетентните органи на крайбрежната държава-членка, в която ще разтоварва рибата, поне един час преди излизането от зоната относно:
а)
часа и мястото на излизане;
б)
количествата треска и общото тегло на другите видове улов в живо тегло, съхранявани на борда;
в)
наименованието на мястото на разтоварване;
г)
прогнозирания час на пристигане в мястото на разтоварване.
Крайбрежната държава уведомява държавата на флага за разтоварването.
2. Когато риболовен кораб на Общността възнамерява да влезе в пристанище в зоната, където извършва риболов, с повече от 300 kg живо тегло риба треска на борда, капитанът на кораба уведомява компетентните органи на крайбрежната държава-членка, а крайбрежната държава-членка уведомява държавата на флага поне един час преди влизането в пристанището, съобщавайки цялата информация, посочена в параграф 1, букви б), в) и г).
3. Предоставянето на информация, посочена в параграф 1, букви а) и б), не се прилага по отношение на кораби, за които важат разпоредбите на член 12.
4. Параграф 1, буква а) не се прилага за кораби, оборудвани с VMS.
5. Предвидената в параграфи 1 и 2 нотификация може също да бъде извършена от представител на капитана на риболовния кораб на Общността.
Член 18
Указани пристанища
1. Когато на един кораб се съхранява повече от 750 kg живо тегло треска, рибата може да се разтоварва единствено и само в указани пристанища.
2. Всяка държава-членка може да посочи пристанища, в които да се разтоварват количества балтийска треска с живо тегло повече от 750 kg.
3. До 10 октомври 2007 г. всяка държава-членка, която е съставила списък на указаните пристанища, поддържа и оповестява този списък на официалния си уебсайт.
Член 19
Претегляне на риба треска при първото разтоварване
Капитанът на риболовния кораб гарантира, че всяко количество треска, уловена в Балтийско море и разтоварвана в пристанище на Общността, се претегля преди продажбата или транспортирането извън пристанището на разтоварване. Използваните за претеглянето везни се одобряват от компетентните национални органи. Цифрите, получени в резултат на претеглянето, се използват за целите на декларацията, посочена в член 8 от Регламент (ЕИО) № 2847/93.
Член 20
Референтни показатели за инспекция
Всяка държава-членка с излаз на Балтийско море определя конкретни референтни показатели за инспекция. Тези референтни показатели се преразглеждат периодично след извършване на анализ на постигнатите резултати. Референтните показатели подлежат на постоянна промяна, докато не бъдат достигнати определените в приложение I целеви референтни показатели.
Член 21
Забрана за транзитно преминаване и трансбордиране
1. Забранява се транзитното преминаване през зони, в които е забранен уловът на треска, освен ако риболовните съоръжения на борда не са здраво закрепени и прибрани в съответствие с изискванията на член 16, параграф 3, буква б).
2. Трансбордирането на треска е забранено.
Член 22
Транспортиране на балтийска треска
Чрез дерогация от член 8, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 капитанът на риболовен кораб с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, попълва декларация за разтоварване, когато рибата се транспортира до място, различно от мястото на разтоварване.
Чрез дерогация от член 13, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 транспортните документи, предвидени в член 13, параграф 1 от посочения регламент, отнасящи се до транспортираните количества, се придружават от декларация за разтоварване. Изключението, предвидено в член 13, параграф 4, буква б) от посочения регламент, не се прилага.
Член 23
Съвместно наблюдение и обмен на инспектори
Заинтересованите държави-членки предприемат дейности по съвместно наблюдение и инспекция.
Член 24
Национални програми за контролна дейност
1. Държавите-членки с излаз на Балтийско море определят национални програми за контролна дейност за Балтийско море в съответствие с приложение II.
2. Държавите-членки с излаз на Балтийско море определят конкретни референтни показатели за инспекция в съответствие с приложение I. Тези референтни показатели се преразглеждат периодично след извършване на анализ на постигнатите резултати. Референтните показатели подлежат на постоянна промяна, докато не бъдат достигнати определените в приложение I целеви референтни показатели.
3. Всяка година до 31 януари държавите-членки с излаз на Балтийско море предоставят на официалния си уебсайт на разположение на Комисията и на останалите държави-членки с излаз на Балтийско море своите национални програми за контролна дейност, посочени в параграф 1, заедно със съответния график за изпълнението им.
4. Поне веднъж годишно Комисията свиква заседание на Комитета по рибарство и аквакултури, за да се извърши оценка на изпълнението и резултатите от националните програми за контролна дейност за запасите от треска в Балтийско море.
Член 25
Конкретна програма за наблюдение и контрол
Чрез дерогация от член 34в, параграф 1, пета алинея от Регламент (ЕИО) № 2847/93 срокът на конкретната програма за контрол и инспекция на въпросните запаси от риба треска може да надвиши три години.
ГЛАВА VI
ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙНОСТИ
Член 26
Оценка на плана
1. На базата на консултации с STECF и с Балтийския регионален консултативен съвет (RAC) Комисията оценява въздействието на предприетите мерки за управление на въпросните запаси и риболовните предприятия, експлоатиращи тези запаси през третата година от прилагането на настоящия регламент, както и всяка следваща година.
2. През третата година от прилагането на настоящия регламент, както и на всеки три години след това, Комисията се обръща към STECF за научна консултация относно темпа на напредък за постигане на целите, определени в член 4. Когато проведената консултация сочи, че има вероятност целите да не бъдат постигнати, Съветът, по предложение на Комисията, взема решение с квалифицирано мнозинство за въвеждане на допълнителни и/или алтернативни мерки, необходими за гарантиране постигането на поставените задачи.
Член 27
Преразглеждане на минималния процент на смъртност от риболов
Когато въз основа на становище на STECF Комисията счита, че минималните проценти на смъртност от риболов, посочени в член 4, не съответстват на целите на плана за управление, Съветът, по предложение на Комисията, взема решение с квалифицирано мнозинство за промяна на минималните проценти на смъртност от риболов в съответствие с поставената цел.
Член 28
Европейски фонд за рибарството
През първите три години от прилагането му многогодишният план се счита за план за възстановяване по смисъла на член 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и за целите на член 21, буква а), i) от Регламент (ЕО) № 1198/2006.
Член 29
Подучастъци на ICES 27 и 28
1. Всяка година не по-късно от 31 октомври държавите-членки, извършващи риболов в зона Б, изпращат отчет до Комисията за целия улов, прилов и изхвърлен улов на треска за предходните 12 месеца в зона Б, конкретизиран от ICES по подучастъци и според категорията на съоръженията, посочени в член 8, параграф 1.
2. Всяка година не по-късно от 15 декември Комисията, в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и въз основа на посочения в параграф 1 отчет от държавите-членки и на становището на Научния, технически и икономически комитет по рибарството, решава да изключи подучастъци на ICES 27 и/или 28.2 от ограниченията, предвидени в член 8, параграф 1, буква б), параграфи 3, 4 и 5 и член 13, ако съществуват данни, че уловът на треска в тези подучастъци на ICES съставлява по-малко от 3 % от общия улов на треска в зона Б.
3. Изключването на подучастъци 27 и/или 28.2 на ICES е в сила от 1 януари до 31 декември на следващата година.
4. Член 8, параграф 1, буква б) и параграфи 3, 4 и 5 не се прилагат по отношение на подучастък 28.1. Ако обаче съществуват данни, че уловът на треска съставлява повече от 1,5 % от общия улов на треска в зона Б, се прилага член 8, параграф 1, буква б) и параграфи 3, 4 и 5, както и параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 30
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 779/97 на Съвета се отменя.
2. Член 19а, параграф 1а от Регламент (ЕИО) № 2847/93 се отменя.
Член 31
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2008 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2007 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 1098/2007 DO CONSELHO
de 18 de Setembro de 2007
que estabelece um plano plurianual relativo às unidades populacionais de bacalhau no mar Báltico e às pescarias que exploram essas unidades populacionais, que altera o Regulamento (CEE) n.o 2847/93 e que revoga o Regulamento (CE) n.o 779/97
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 37.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão,
Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (1),
Considerando o seguinte:
(1)
Um parecer científico recente, emitido pelo Conselho Internacional de Exploração do Mar (CIEM), indica que a unidade populacional de bacalhau nas subdivisões 25 a 32 do mar Báltico diminuiu para níveis que conduzem a uma redução da sua capacidade de reprodução e que essa unidade está a ser objecto de uma exploração insustentável.
(2)
Um parecer científico recente, emitido pelo CIEM, indica que a unidade populacional de bacalhau nas subdivisões 22, 23 e 24 do mar Báltico é sobreexplorada, tendo atingido níveis que implicam um risco de redução da sua capacidade de reprodução.
(3)
É necessário adoptar medidas para estabelecer um plano plurianual de gestão das pescarias das unidades populacionais de bacalhau no mar Báltico.
(4)
O plano tem por objectivo assegurar que as unidades populacionais de bacalhau do mar Báltico possam ser exploradas em condições económicas, ambientais e sociais sustentáveis.
(5)
O Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de Dezembro de 2002, relativo à conservação e à exploração sustentável dos recursos haliêuticos no âmbito da Política Comum das Pescas (2) requer nomeadamente que, para alcançar esse objectivo, a Comunidade aplique a abordagem de precaução aquando da adopção de medidas destinadas a proteger e conservar a unidade populacional, garantir a sua exploração sustentável e minimizar o impacto das actividades de pesca nos ecossistemas marinhos. A Comunidade deverá esforçar-se por obter a aplicação progressiva de uma abordagem ecológica da gestão da pesca e por contribuir para a eficácia das actividades de pesca num sector das pescas economicamente viável e competitivo, que assegure um nível de vida adequado às populações que dependem da pesca do bacalhau do mar Báltico e atenda aos interesses dos consumidores.
(6)
Para alcançar o objectivo em questão, a unidade populacional oriental deve ser reconstituída por forma a atingir os limites biológicos de segurança, devendo, no que respeita a ambas as unidades populacionais, ser assegurados níveis que permitam manter plenamente a sua capacidade de reprodução e obter os rendimentos máximos a longo prazo.
(7)
Para esse efeito, pode recorrer-se a um método adequado de redução gradual do esforço de pesca nas pescarias do bacalhau para níveis compatíveis com o objectivo previsto e à fixação dos totais admissíveis de capturas (TAC) das unidades populacionais de bacalhau em níveis compatíveis com o esforço de pesca.
(8)
Dado que as capturas de bacalhau nas pescarias de arenque e espadilha e nas pescarias de salmão com redes de emalhar e redes de enredar são muito limitadas, estas pescarias não deverão ser sujeitas à redução gradual do esforço de pesca.
(9)
A fim de assegurar a estabilidade das possibilidades de pesca, é adequado limitar as variações dos TAC de um ano para o outro.
(10)
A regulação da duração dos períodos em que é autorizada a pesca do bacalhau constitui uma forma adequada de controlo do esforço de pesca. Os Estados-Membros podem fixar dias comuns em que todos os navios que arvorem o seu pavilhão sejam autorizados a estar ausentes do porto.
(11)
A fim de assegurar o respeito do disposto no presente regulamento, são necessárias medidas de controlo que completem ou derroguem as medidas previstas pelo Regulamento (CE) n.o 1627/94 do Conselho, de 27 de Junho de 1994, que estabelece as disposições gerais relativas às autorizações de pesca especiais (3), pelo Regulamento (CEE) n.o 2847/93 do Conselho, de 12 de Outubro de 1993, que institui um regime de controlo aplicável à política comum das pescas (4), e pelo Regulamento (CEE) n.o 2807/83 da Comissão, de 22 de Setembro de 1983, que define as regras especiais de registo das informações relativas às capturas de peixe (5) pelos Estados-Membros.
(12)
Durante os três primeiros anos da sua aplicação, o plano plurianual deverá ser considerado um plano de recuperação na acepção do artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002.
(13)
As subdivisões 27 ou 28 podem ser excluídas das disposições da gestão do esforço de pesca devido a capturas mínimas nessas subdivisões.
(14)
O plano plurianual estabelecido no presente regulamento substitui o regime actualmente aplicado à gestão dos esforços de pesca no mar Báltico. Por conseguinte, deverá revogar-se o Regulamento (CE) n.o 779/97 do Conselho, de 24 de Abril de 1997, que institui um regime de gestão dos esforços de pesca no mar Báltico (6),
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
CAPÍTULO I
OBJECTO, ÂMBITO DE APLICAÇÃO E DEFINIÇÕES
Artigo 1.o
Objecto
O presente regulamento estabelece um plano plurianual relativo às seguintes unidades populacionais de bacalhau (a seguir designadas por «as unidades populacionais de bacalhau em causa») e às pescarias que exploram essas unidades populacionais:
a)
Bacalhau da zona A;
b)
Bacalhau das zonas B e C.
Artigo 2.o
Âmbito de aplicação
O presente regulamento é aplicável aos navios de pesca comunitários com um comprimento de fora a fora igual ou superior a oito metros que operam no mar Báltico e aos Estados-Membros ribeirinhos do mar Báltico (a seguir designados «Estados-Membros em causa»). No entanto, o artigo 9.o aplica-se o aos navios de comprimento total inferior a oito metros que operam no mar Báltico.
Artigo 3.o
Definições
Para efeitos do presente regulamento, são aplicáveis, para além das definições constantes do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002 e do artigo 2.o do Regulamento (CE) n.o 2187/2005 do Conselho, de 21 de Dezembro de 2005, relativo à conservação dos recursos haliêuticos no mar Báltico, nos seus estreitos (Belts) e no Øresund através da aplicação de medidas técnicas (7), as seguintes definições:
a)
As divisões e subdivisões do Conselho Internacional de Exploração do Mar (CIEM) são as definidas no Regulamento (CEE) n.o 3880/91 do Conselho, de 17 de Dezembro de 1991, relativo à apresentação de estatísticas sobre as capturas nominais efectuadas pelos Estados-membros que pescam no Nordeste do Atlântico (8);
b)
Por «mar Báltico» entende-se as divisões CIEM IIIb, IIIc e IIId;
c)
Por «total admissível de capturas (TAC)» entende-se as quantidades de cada unidade populacional que podem ser capturadas em cada ano;
d)
Por «VMS» entende-se os sistema de localização dos navios por satélite, em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 2244/2003 da Comissão, de 18 de Dezembro de 2003, que estabelece normas de execução relativas aos sistemas de localização dos navios por satélite (9), para navios de qualquer comprimento;
e)
Por «zona A» entendem-se as subdivisões CIEM 22 a 24;
Por «zona B» entendem-se as subdivisões CIEM 25 a 28;
Por «zona C» entendem-se as subdivisões CIEM 29 a 32;
f)
Por «dias de ausência do porto» entende-se qualquer período contínuo de 24 horas (ou qualquer parte desse período) durante o qual um navio está ausente do porto.
CAPÍTULO II
OBJECTIVO E METAS
Artigo 4.o
Objectivo e metas
O plano assegura a exploração sustentável das unidades populacionais de bacalhau em causa através da redução gradual e da manutenção das taxas de mortalidade por pesca em níveis não inferiores a:
a)
0,6 para os indivíduos de 3 a 6 anos, no caso da unidade populacional de bacalhau da zona A; e
b)
0,3 para os indivíduos de 4 a 7 anos, no caso da unidade populacional de bacalhau das zonas B e C.
CAPÍTULO III
TOTAL ADMISSÍVEL DE CAPTURAS
Artigo 5.o
Fixação dos TAC
1. Todos os anos, o Conselho decide, por maioria qualificada com base numa proposta da Comissão, os TAC para o ano seguinte relativos às unidades populacionais de bacalhau em causa.
2. Os TAC para as unidades populacionais de bacalhau em causa são fixados em conformidade com os artigos 6.o e 7.o
Artigo 6.o
Processo de fixação dos TAC para as unidades populacionais de bacalhau em causa
1. Para cada unidade populacional de bacalhau em causa, o Conselho adopta, de entre os dois TAC seguintes, aquele que, de acordo com uma avaliação científica efectuada pelo Comité Científico, Técnico e Económico da Pesca (CCTEP), for mais elevado:
a)
O TAC que, no ano em que é aplicado, permite reduzir de 10 % a taxa de mortalidade por pesca relativamente à taxa de mortalidade por pesca estimada para o ano anterior;
b)
O TAC que permite obter a taxa de mortalidade por pesca definida no artigo 4.o
2. Sempre que da aplicação do n.o 1 resulte um TAC superior em mais de 15 % ao TAC do ano anterior, o Conselho adopta um TAC superior em 15 % ao TAC desse ano.
3. Sempre que da aplicação do n.o 1 resulte um TAC inferior em mais de 15 % ao TAC do ano anterior, o Conselho adopta um TAC inferior em 15 % ao TAC desse ano.
4. O n.o 3 não é aplicável sempre que uma avaliação científica do CCTEP demonstre que a taxa de mortalidade por pesca no ano de aplicação do TAC será superior a 1 por ano para os indivíduos de 3 a 6 anos, no caso da unidade populacional de bacalhau da zona A, ou a 0,6 por ano para os indivíduos de 4 a 7 anos, no caso da unidade populacional de bacalhau das zonas B e C.
Artigo 7.o
Derrogação
Em derrogação do artigo 6.o, o Conselho pode, sempre que considere adequado, adoptar um TAC inferior ao TAC determinado em aplicação do artigo 6.o
CAPÍTULO IV
LIMITAÇÃO DO ESFORÇO DE PESCA
Artigo 8.o
Processo de fixação dos períodos em que é autorizada a pesca com determinados tipos de artes
1. É proibida nos navios de pesca a pesca com redes de arrasto, redes de cerco dinamarquesas ou artes similares de malhagem igual ou superior a 90 mm, com redes de emalhar, redes de enredar ou tresmalhos de malhagem igual ou superior a 90 mm, com palangres fundeados, com outros palangres excepto palangres derivantes, com linhas de mão e toneiras:
a)
De 1 a 30 de Abril na zona A;
b)
De 1 de Julho a 31 de Agosto na zona B.
2. Durante a pesca com palangres derivantes o bacalhau não deve ser mantido a bordo.
3. Todos os anos, o Conselho decide, por maioria qualificada, o número máximo de dias de ausência do porto fora dos períodos especificados no n.o 1 do ano seguinte em que é permitida a pesca com as artes referidas no n.o 1, em conformidade com as regras estabelecidas nos n.os 4 e 5.
4. Sempre que o CCTEP estimar que a taxa de mortalidade por pesca de uma das unidades populacionais de bacalhau em causa excedeu em pelo menos 10 % a taxa mínima de mortalidade por pesca definida no artigo 4.o, o número total de dias em que é autorizada a pesca com as artes referidas no n.o 1 será reduzido de 10 % relativamente ao número total de dias autorizados no ano em curso.
5. Sempre que o CCTEP estimar que a taxa de mortalidade por pesca de uma das unidades populacionais de bacalhau em causa excedeu em menos de 10 % as taxas mínimas de mortalidade por pesca definidas no artigo 4.o, o número total de dias em que é autorizada a pesca com as artes referidas no n.o 1 será igual ao número total de dias autorizados no ano em curso, multiplicado pela taxa mínima de mortalidade por pesca definida no artigo 4.o e dividido pela taxa de mortalidade por pesca estimada pelo CCTEP.
6. Em derrogação do n.o 1, os navios com comprimento de fora a fora inferior a 12 metros devem poder utilizar até 5 dias por mês divididos em períodos de pelo menos 2 dias consecutivos do número de dias de ausência do porto resultante da aplicação dos n.os 3 a 5 durante os períodos de encerramento referidos no n.o 1. Durante esses dias, os navios de pesca apenas podem deitar as redes ao mar e desembarcar peixe das 6h00 de segunda-feira até às 18h00 de sexta-feira da mesma semana.
Aplica-se o artigo 16.o aos navios de pesca a que se refere o primeiro parágrafo que não disponham de autorização para pescar bacalhau.
7. A pedido da Comissão ou de um Estado-Membro, os Estados-Membros disponibilizam nos seus sítios web ou facultam à Comissão e a todos os Estados-Membros uma descrição do regime aplicado para assegurar o cumprimento do disposto nos n.os 3, 4 e 5.
Artigo 9.o
Zonas de restrição da pesca
1. De 1 de Maio a 31 de Outubro é proibido exercer qualquer actividade de pesca nas zonas delimitadas pela união sequencial, com linhas de rumo, das seguintes posições, medidas em conformidade com o sistema de coordenadas WGS84:
a)
Zona 1:
-
55° 45′ N, 15° 30′ E
-
55° 45′ N, 16° 30′ E
-
55° 00′ N, 16° 30′ E
-
55° 00′ N, 16° 00′ E
-
55° 15′ N, 16° 00′ E
-
55° 15′ N, 15° 30′ E
-
55° 45′ N, 15° 30′ E;
b)
Zona 2:
-
55° 00′ N, 19° 14′ E
-
54° 48′ N, 19° 20′ E
-
54° 45′ N, 19° 19′ E
-
54° 45′ N, 18° 55′ E
-
55° 00′ N, 19° 14′ E;
c)
Zona 3:
-
56° 13′ N, 18° 27′ E
-
56° 13′ N, 19° 31′ E
-
55° 59′ N, 19° 13′ E
-
56° 03′ N, 19° 06′ E
-
56° 00′ N, 18° 51′ E
-
55° 47′ N, 18° 57′ E
-
55° 30′ N, 18° 34′ E
-
56° 13′ N, 18° 27′ E.
2. Em derrogação do n.o 1, é permitido pescar com redes de emalhar, redes de enredar e tresmalhos de malhagem igual ou superior a 157 mm, ou com palangres derivantes. Não será mantida a bordo qualquer outra arte de pesca.
3. No caso da pesca com qualquer das artes definidas no n.o 2, o bacalhau não será mantido a bordo.
CAPÍTULO V
CONTROLO, INSPECÇÃO E VIGILÂNCIA
Artigo 10.o
Autorização especial para a pesca do bacalhau no mar Báltico
1. Em derrogação do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1627/94, todos os navios comunitários de comprimento de fora a fora igual ou superior a oito metros que tenham a bordo ou utilizem quaisquer artes para a pesca do bacalhau no mar Báltico, de acordo com o artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 2187/2005, devem possuir uma autorização especial para a pesca do bacalhau no mar Báltico.
2. Os Estados-Membros só podem emitir a autorização especial para a pesca do bacalhau referida no n.o 1 aos navios comunitários que possuíam, em 2005, uma autorização especial para a pesca do bacalhau no mar Báltico, em conformidade com o ponto 6.2.1 do anexo III do Regulamento (CE) n.o 27/2005 do Conselho, de 22 de Dezembro de 2004, que fixa, para 2005, em relação a determinadas populações de peixes ou grupos de populações de peixes, as possibilidades de pesca e as condições associadas aplicáveis nas águas comunitárias e, para os navios de pesca comunitários, nas águas em que são necessárias limitações das capturas (10). Contudo, um Estado-Membro pode emitir uma autorização especial para a pesca do bacalhau a um navio comunitário que arvore o seu pavilhão, mas não possua uma autorização de pesca especial para 2005, desde que garanta que uma capacidade pelo menos equivalente, medida em quilowatts (kW), deixe de exercer a pesca no mar Báltico com qualquer arte referida no n.o 1.
3. Cada Estado-Membro em causa estabelece e mantém actualizada uma lista dos navios que possuem uma autorização especial para a pesca do bacalhau no mar Báltico e coloca-a à disposição no seu sítio web oficial.
4. Os capitães dos navios de pesca ou seus mandatários, para os quais um Estado-Membro tenha emitido uma autorização especial para a pesca do bacalhau no mar Báltico, mantêm uma cópia dessa autorização a bordo do navio de pesca.
Artigo 11.o
Diários de bordo
1. Em derrogação do n.o 4 do artigo 6.o do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, os capitães de todos os navios comunitários de comprimento de fora a fora igual ou superior a oito metros devem manter um diário de bordo sobre as suas operações, em conformidade com o artigo 6.o do mesmo regulamento.
Não obstante o primeiro parágrafo, os navios de pesca de comprimento de fora a fora entre 8 e 10 metros que mantenham bacalhau a bordo capturado na zona C devem manter um diário de bordo que satisfaça o disposto no ponto 2 do anexo IV do Regulamento (CEE) n.o 2807/83.
2. No respeitante aos navios equipados com VMS, os Estados-Membros verificam se as informações recebidas no Centro de Vigilância de Pescas (CVP) correspondem às actividades registadas no diário de bordo, com base nos dados VMS. Os resultados das verificações cruzadas ficam registados em suporte informático durante um período de três anos.
3. Cada Estado-Membro mantém actualizados e coloca à disposição no seu sítio web oficial os contactos pertinentes para fins de apresentação dos diários de bordo, das declarações de desembarque e das notificações prévias, conforme especificado no artigo 17.o
Artigo 12.o
Registo e transmissão electrónicos dos dados relativos às capturas
Em derrogação do artigo 1.o do Regulamento (CEE) n.o 2807/83, os Estados-Membros podem permitir que o capitão de um navio de pesca equipado com VMS transmita a informação exigida pelo diário de bordo através de meios electrónicos. A informação deve ser transmitida diariamente ao CVP do Estado-Membro do pavilhão, após ter sido completada a operação de pesca desse dia de calendário. A informação do diário de bordo deve ser disponibilizada a pedido do CVP do Estado costeiro durante o tempo em que o navio de pesca permaneça nas águas desse Estado costeiro e a pedido de uma inspecção.
Artigo 13.o
Registo dos dados sobre o esforço de pesca
1. Em derrogação do artigo 19.o-B do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, o capitão de um navio de pesca comunitário, que mantenha a bordo qualquer das artes referidas no n.o 1 do artigo 8.o do presente regulamento, ao entrar ou sair do porto, ou ao entrar ou sair do mar Báltico, deve transmitir um relatório de esforço contendo a seguinte informação ao CVP do Estado-Membro do pavilhão:
a)
Ao deixar o porto ou ao entrar no mar Báltico:
i)
nome do navio, marca de identificação externa e sinal de rádio,
ii)
data e hora de partida do porto ou de entrada no mar Báltico (hora local),
iii)
zona em que o navio irá pescar, como definido na alínea e) do artigo 3.o;
b)
Ao entrar no porto ou sair do mar Báltico:
i)
nome do navio, marca de identificação externa e sinal de rádio,
ii)
data e hora de entrada no porto ou de saída do mar Báltico (hora local).
2. As subalíneas i) e ii) da alínea a) e a alínea b) do n.o 1 não se aplicam aos navios equipados com VMS.
3. O CVP do Estado-Membro do pavilhão regista o esforço de pesca na sua base de dados informatizada.
4. A pedido, o Estado-Membro do pavilhão fornece a informação a que se refere o n.o 1 ao Estado-Membro costeiro.
Artigo 14.o
Acompanhamento e controlo do esforço de pesca
As autoridades competentes do Estado-Membro do pavilhão acompanham e controlam o cumprimento:
a)
Dos limites do esforço de pesca previstos no artigo 8.o;
b)
Das restrições de pesca previstas no artigo 9.o
Artigo 15.o
Margem de tolerância no diário de bordo
Em derrogação do n.o 2 do artigo 5.o do Regulamento (CEE) n.o 2807/83, a margem de tolerância autorizada no respeitante à estimativa das quantidades, expressas em quilogramas, de pescado sujeito a TAC mantido a bordo dos navios é de 10 % do valor inscrito no diário de bordo, excepto para o bacalhau, cuja margem de tolerância é de 8 %.
No que respeita às capturas das zonas A e B desembarcadas não separadas, a margem de tolerância autorizada na estimativa das quantidades é de 10 % da quantidade total retida a bordo.
Artigo 16.o
Entrada ou saída de zonas específicas
1. Um navio de pesca com uma autorização especial de pesca para o bacalhau só pode pescar na zona A, B ou C durante uma viagem de pesca.
2. Um navio de pesca só pode iniciar actividades de pesca nas águas comunitárias na zona A, B ou C sem bacalhau a bordo.
Se um navio de pesca for para um porto sem desembarcar o seu peixe, dentro da zona em que tenha estado a pescar, pode continuar a sua actividade de pesca nessa zona com bacalhau a bordo.
3. Sempre que sair da zona A, B ou C com bacalhau a bordo, um navio de pesca deve:
a)
Dirigir-se directamente ao porto fora da zona em que esteve a pescar e desembarcar o pescado;
b)
Ao sair da zona em que esteve a pescar, arrumar as redes por forma a que não possam ser facilmente utilizadas, de acordo com as seguintes condições:
i)
as redes, os pesos e artes similares devem estar desprendidas das respectivas portas de arrasto, cabos e cordas de tracção e de alagem,
ii)
as redes que se encontrem no convés devem estar amarradas de uma forma segura a qualquer parte da superestrutura.
4. Em derrogação dos n.os 1, 2 e 3, um navio de pesca só pode pescar nas zonas A e B durante uma viagem de pesca e começar a sua actividade de pesca em qualquer das zonas com menos de 150 kg de bacalhau a bordo, no ano de 2008. Os Estados-Membros tomam medidas específicas para garantir um controlo efectivo. Os Estados-Membros devem apresentar à Comissão um relatório sobre estas medidas até 31 de Janeiro de 2008.
Artigo 17.o
Informação prévia
1. O capitão de um navio de pesca comunitário que saia da zona A, B ou C com mais de 300 kg, em peso vivo, de bacalhau a bordo deve informar as autoridades competentes do Estado costeiro em que desembarcar o peixe pelo menos uma hora antes de deixar a zona:
a)
Da hora e da posição de saída;
b)
Das quantidades de bacalhau e do peso total de outras espécies em peso vivo mantidas a bordo;
c)
Do nome do local de desembarque;
d)
Da hora prevista de chegada a esse local de desembarque.
O Estado costeiro deve informar o Estado do pavilhão do desembarque.
2. Quando um navio de pesca comunitário pretender entrar num porto na zona em que tenha estado a pescar com mais de 300 kg em peso vivo de bacalhau a bordo, o capitão do navio de pesca comunitário deve informar as autoridades competentes do Estado costeiro e este deve informar o Estado do pavilhão pelo menos uma hora antes da entrada no porto de toda a informação prevista nas alíneas b), c) e d) do n.o 1.
3. A apresentação da informação prevista nas alíneas a) e b) do n.o 1 não é aplicável aos navios sujeitos ao artigo 12.o
4. A alínea a) do n.o 1 não se aplica aos navios equipados com VMS.
5. A informação prevista nos n.os 1 e 2 pode também ser efectuada por um mandatário do capitão do navio de pesca comunitário.
Artigo 18.o
Portos designados
1. Sempre que um navio mantenha a bordo mais de 750 kg de bacalhau, em peso vivo, este só pode ser desembarcado nos portos designados.
2. Cada Estado-Membro pode designar os portos em que devem ser desembarcadas as quantidades de bacalhau do mar Báltico superiores a 750 kg, em peso vivo.
3. Até 10 de Outubro de 2007, os Estados-Membros que tiverem estabelecido uma lista dos portos designados devem manter actualizada e colocar à disposição, no respectivo sítio web oficial, uma lista desses portos.
Artigo 19.o
Pesagem do bacalhau desembarcado pela primeira vez
O capitão de um navio de pesca deve assegurar que qualquer quantidade de bacalhau capturada no mar Báltico e desembarcada num porto comunitário seja pesada antes de ser vendida ou transportada do porto de desembarque para outro local. As balanças usadas para a pesagem são aprovadas pelas autoridades nacionais competentes. O valor que resultar da pesagem deve ser usado para a declaração mencionada no artigo 8.o do Regulamento (CEE) n.o 2847/93.
Artigo 20.o
Padrões de referência para inspecção
Cada Estado-Membro do mar Báltico deve estabelecer padrões de referência específicos para inspecção. Esses padrões de referência devem ser periodicamente revistos, após exame dos resultados obtidos. Os padrões de referência para inspecção devem evoluir progressivamente, até obtenção dos padrões de referência alvo definidos no anexo I.
Artigo 21.o
Proibição de trânsito e transbordo
1. É proibido transitar nas zonas de proibição da pesca do bacalhau, a não ser que as artes de pesca estejam amarradas de forma segura e arrumadas a bordo em conformidade com a alínea b) do n.o 3 do artigo 16.o
2. O transbordo do bacalhau é proibido.
Artigo 22.o
Transporte de bacalhau do mar Báltico
Em derrogação do n.o 1 do artigo 8.o do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, os capitães dos navios de pesca de comprimento de fora a fora igual ou superior a oito metros devem preencher uma declaração de desembarque sempre que o pescado seja transportado para um local que não o local de desembarque.
Em derrogação do n.o 4 do artigo 13.o do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, a declaração de desembarque deve acompanhar os documentos de transporte previstos no n.o 1 do artigo 13.o do referido regulamento relativos às quantidades transportadas. Não é aplicável a isenção prevista na alínea b) do n.o 4 do artigo 13.o do referido regulamento.
Artigo 23.o
Vigilância comum e intercâmbio de inspectores
Os Estados-Membros em causa exercem actividades comuns de inspecção e vigilância.
Artigo 24.o
Programas nacionais de controlo
1. Os Estados-Membros do mar Báltico devem definir um programa nacional de controlo para o mar Báltico, em conformidade com o anexo II.
2. Os Estados-Membros do mar Báltico devem estabelecer padrões de referência específicos para inspecção em conformidade com o anexo I. Esses padrões de referência devem ser periodicamente revistos, após exame dos resultados obtidos. Os padrões de referência para inspecção devem evoluir progressivamente, até obtenção dos padrões de referência alvo definidos no anexo I.
3. Até 31 de Janeiro de cada ano, os Estados-Membros do mar Báltico devem colocar à disposição da Comissão e dos outros Estados-Membros ribeirinhos do mar Báltico, no respectivo sítio web oficial, os programas nacionais de controlo respectivos a que se refere o n.o 1, acompanhados de um calendário de execução.
4. A Comissão convoca, pelo menos uma vez por ano, uma reunião do Comité das Pescas e da Aquicultura, a fim de avaliar a observância dos programas nacionais de controlo relativos às unidades populacionais de bacalhau no mar Báltico e os respectivos resultados.
Artigo 25.o
Programa de controlo específico
Em derrogação do quinto parágrafo do n.o 1 do artigo 34.o-C do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, o programa específico de controlo e inspecção para as unidades populacionais de bacalhau em causa pode durar mais de três anos.
CAPÍTULO VI
SEGUIMENTO
Artigo 26.o
Avaliação do plano
1. No terceiro ano de aplicação do presente regulamento e em cada um dos anos seguintes, a Comissão, com base nos pareceres do CCTEP e do Conselho Consultivo Regional do mar Báltico (CCR), avalia o impacto das medidas de gestão nas unidades populacionais em causa e nas pescarias que exploram estas unidades populacionais.
2. A Comissão deve solicitar o parecer científico do CCTEP sobre os progressos realizados no sentido de atingir as metas especificadas no artigo 4.o no terceiro ano de aplicação do presente regulamento e ulteriormente de três em três anos. Quando o parecer indicar que é improvável que as metas sejam atingidas, o Conselho decide por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, de medidas adicionais e/ou alternativas para assegurar a realização dos objectivos.
Artigo 27.o
Revisão das taxas mínimas de mortalidade por pesca
Se a Comissão, com base no parecer do CCTEP, concluir que as taxas mínimas de mortalidade por pesca indicadas no artigo 4.o não estão de acordo com os objectivos do plano de gestão, o Conselho decide por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, das taxas mínimas de mortalidade por pesca que estejam de acordo com o objectivo.
Artigo 28.o
Fundo Europeu das Pescas
Durante os três primeiros anos da sua aplicação, o plano plurianual é considerado um plano de recuperação na acepção do artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002, e para efeitos da subalínea i) da alínea a) do artigo 21.o do Regulamento (CE) n.o 1198/2006.
Artigo 29.o
Subdivisões CIEM 27 e 28
1. Todos os anos, até 31 de Outubro, os Estados-Membros que pesquem na zona B devem apresentar à Comissão um relatório de todas as suas capturas e capturas acessórias de bacalhau durante os 12 meses anteriores na zona B e das devoluções dessa espécie indicadas por subdivisão e por tipo de arte a que se refere o n.o 1 do artigo 8.o
2. Todos os anos, até 15 de Dezembro, a Comissão decide, nos termos do n.o 2 do artigo 30.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002 e com base no relatório dos Estados-Membros a que se refere o n.o 1 e no parecer do Comité Científico, Técnico e Económico das Pescas, excluir as subdivisões CIEM 27 e/ou 28.2 das restrições previstas na alínea b) do n.o 1 e nos n.os 3, 4 e 5 do artigo 8.o e artigo 13.o se se comprovar que as capturas de bacalhau nessas subdivisões CIEM são inferiores a 3 % das capturas totais de bacalhau na zona B.
3. A exclusão das subdivisões CIEM 27 e/ou 28.2 produz efeitos de 1 de Janeiro a 31 de Dezembro do ano seguinte.
4. A alínea b) do n.o 1 e os n.os 3, 4 e 5 do artigo 8.o não são aplicáveis à Subdivisão CIEM 28.1. No entanto, se se comprovar que as capturas de bacalhau são superiores a 1,5 % do total de capturas de bacalhau na zona B, são aplicáveis a alínea b) do n.o 1 e os n.os 3, 4 e 5 do artigo 8.o e são aplicáveis os n.os 1, 2 e 3 do presente artigo.
CAPÍTULO VII
DISPOSIÇÕES FINAIS
Artigo 30.o
Revogação
1. É revogado o Regulamento (CE) n.o 779/97.
2. É revogado o n.o 1-A do artigo 19.o-A do Regulamento (CEE) n.o 2847/93.
Artigo 31o.
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento entra em vigor em 1 de Janeiro de 2008.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 18 de Setembro de 2007.