РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1294/2009 НА СЪВЕТА
от 22 декември 2009 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Виетнам и с произход от Китайската народна република, приложимо и към вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
На 5 октомври 2006 г. с Регламент (ЕО) № 1472/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Китайската народна република („КНР“ или „Китай“) и Виетнам („засегнатите държави“). Установените нива на мито варираха от 9,7 % до 16,5 % в случая с КНР и 10 % в случая с Виетнам. Мерките бяха наложени за период от две години. Разследването, което доведе до налагането на тези мерки, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
С Регламент (ЕО) № 388/2008 (3) („регламентът за разширяване“), Съветът разшири обхвата на действието на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР към вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут („АРСС“) Макао, декларирани или не с произход от АРСС Макао. Разширяването на обхвата на действието бе резултат от разследване на заобикалянето на антидъмпингови мерки, проведено съгласно член 13, параграф 3 от основния регламент.
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. Искане за преразглеждане
(3)
Искането беше подадено от Европейската конфедерация на обувната промишленост (CEC, „заявителят“) от името на производители, които представляват основен дял, в този случай повече от 35 %, от общото производство на Съюза на някои обувки с горна част от естествена кожа.
(4)
В рамките на теста за състоянието няколко национални асоциации на производители на обувки в държави-членки изказаха становищата си относно започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока и поискаха имената им да бъдат запазени в тайна поради опасения, че някои клиенти могат да предизвикат отрицателно последици за дружествата, които членуват в тях. Някои от другите страни зададоха въпроса защо имената и позициите на подкрепящите и възразяващите асоциации са поверителни. Комисията изрично попита асоциациите отново дали биха се съгласили имената и позициите им да бъдат оповестени. Четири асоциации се съгласиха имената и позициите им да бъдат оповестени, докато другите възразиха и отново се позоваха на опасенията си от отрицателна последици за дружествата, които членуват в тях. Комисията смята, че наистина съществува значителна възможност за отрицателни последици под формата на нереализирани продажби за тези производители и прие имената им да не бъдат оповестявани.
(5)
Някои страни заявиха, че Комисията не е следвало да започва разследване в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, тъй като в член 3 от основния регламент е посочено, че той се прилага за период от 2 години след влизането му в сила. В съображение 326 от първоначалния регламент обаче се посочва, че независимо от по-краткия срок на действие на мерките, правилата на член 11 от основния регламент ще се прилагат mutatis mutandis. В съответствие с това съображение, текстът на известието за предстоящо изтичане на срока (4) гласи, че действието на мерките ще изтече на 7 октомври 2008 г., освен ако не бъде започнато преразглеждане в съответствие с правилата на член 11, параграф 2 от основния регламент. Тъй като беше започнато преразглеждане с оглед изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, антидъмпинговите мерки остават в сила до приключване на това преразглеждане.
(6)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока беше основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за производството на Съюза.
2.2. Започване на преразглеждането
(7)
Като установи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с известие за започване, публикувано в Официален вестник не Европейския съюз (5) на 3 октомври 2008 г. („известие за започване“), Комисията съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(8)
Разследването на вероятността за продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. („разследваният период за преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“). Където е уместно, беше направена препратка към 2005 г. и към разследвания период, използван в първоначалното разследване, което обхвана периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. („първоначалният разследван период“ или „ПРП“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите от Съюза, посочени в искането, всички други известни производители от Съюза, известните вносители и техните асоциации, известните търговци на дребно/дистрибутори и техните асоциации, известните потребителски организации, известните производители износители в засегнатите държави, както и техните асоциации и органите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока.
(10)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха и демонстрираха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
4. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНИ ИЗВАДКИ
(12)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатите държави, на производители от Съюза и на вносители, участващи в разследването, в известието за започване беше предвидено изготвяне на представителни извадки в съответствие с член 17 от основния регламент.
(13)
С оглед да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на представителни извадки и, ако е така, да изготви такива, от производителите износители и представителите, действащи от тяхно име, производителите от Съюза и вносителите беше поискано да заявят интереса си и да предоставят посочената в известието за започване информация.
4.1. Представителна извадка за производители износители в Китайската народна република и Виетнам
4.1.1. Китайска народна република
(14)
Общо 58 дружества или групи от свързани дружества („групи“) в КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 58 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за Съюза от китайски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 22 %.
(15)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на китайските органи въз основа на обема на износа и географското разпределение на съдействащите дружества. Седемте дружества, включени в представителната извадка, представляваха около 56 % от износа за Съюза от 58-те съдействащи дружества и 13 % от общия износ за Съюза от КНР. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
(16)
Някои китайски износители, които не бяха включени в представителната извадка, заявиха, че след като не са били подбрани за включване в извадката, не са били в състояние да защитават интересите си. При все това, част от принципа за изготвяне на представителна извадка е подбирането на представителен брой производители износители и възможността резултатите от оценката на тази представителна извадка да бъдат разглеждани като представителни за други съдействащи износители. Наред с това се посочва, че всички заинтересовани страни са имали възможност да участват в разследването и да представят становищата си. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
4.1.2. Виетнам
(17)
Общо 51 дружества или групи във Виетнам се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 51 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше разгледано включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от Виетнам, т.е. процентът на износа за Съюза от виетнамски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 82 %.
(18)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на виетнамските органи въз основа на обема на износа. Трите включени в представителната извадка дружества представляват около 27 % от износа за Съюза от 51-те съдействащи дружества и 22 % от общия износ за Съюза от Виетнам. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
4.2. Представителна извадка за производителите от Съюза
(19)
Процедурата за получаване на информацията, необходима за подбора на представителната извадка на производители от Съюза, беше следната. СЕС потвърди от името на всички жалбоподатели, че всички производители, подали жалби, са готови да съдействат и да участват в изготвянето на представителна извадка. Като се има предвид подробната и обширна налична информация (произтичаща например от жалбата, теста за състоянието и документите от СЕС), не беше необходимо да се изпраща формуляр за изготвяне на представителна извадка на отделни производители, подали жалби. Освен това, в известието за започване всички производители бяха приканени да заявят интерес, ако желаят да съдействат в процедурата. Освен жалбоподателите още пет дружества заявиха интерес след започването на процедурата и поискаха да бъдат включени в изготвянето на представителната извадка. На всички тях бяха изпратени формуляри за представителна извадка, с искане за информацията, която вече беше налична за жалбоподателите. Само две от петте дружества предоставиха попълнени формуляри за представителната извадка. Тези две дружества обаче не бяха включени в извадката, тъй като бяха изключени от определението за производство на Съюза (вж. съображение 198).
(20)
Производството на Съюза на разглеждания продукт е съсредоточено до голяма степен в три държави-членки, които отговарят за около 2/3 от цялото производство. Останалата част от производството е разпределена в другите държави-членки. Както става ясно от съображение 202 и следващите го, бизнес моделите на производителите от Съюза се характеризират с различия най-вече в гамата на продуктите/качеството, дистрибуторските канали и дали е налице създаване на клъстери от дейности и възлагане на подизпълнители на части от производствения процес в рамките на или извън Съюза.
(21)
Въз основа на получената информация Комисията подбра представителна извадка, основана на най-големите представителни обеми на производство и продажби в рамките на Съюза, които можеха да бъдат разследвани в наличния срок. При все това, както е посочено по-горе, този сектор не е достатъчно хомогенен и с оглед да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, бяха взети предвид също географското разпределение на производителите в държавите-членки (6) и сегментът, към който спадат продуктите им. Като резултат бяха подбрани 8 дружества с дейност в четири държави-членки. Подбраните дружества също така представляват всички основни бизнес модели, действащи в Съюза, по отношение на начин на производство на продукта, начин на разпространение на продукта и продуктова специализация. По отношение на продуктовата специализация, подбраните дружества включваха производство във всички основни ценови сегменти (нисък, среден, висок), както и всички сегменти въз основа на пол и възраст (дамски, мъжки, детски обувки и обувки, подходящи и за двата пола). По отношение на дистрибуцията на продукта, подбраните дружества включваха всички основни нива на дистрибуция (до търговци на едро, до търговци на дребно, както и пряка търговия на дребно). По отношение на производството, сред подбраните дружества бяха включени дружества с изцяло собствено производство на всички основни етапи от производствения процес, както и дружества, които са прехвърлили части от този производствен процес (както в рамките на Съюза, така и извън нея).
(22)
Поради това беше счетено, че 8-те подбрани производители в представителната извадка са представителни за производителите в Съюза като цяло и представляват 8,2 % от производството на подалите жалба производители от Съюза и 3,1 % от общото производство на Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, бяха проведени консултации със СЕС относно подбора на представителната извадка и не бяха получени възражения.
(23)
Разследването разкри, че един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка, постепенно е прекратявал производството си в Съюза по време на РПП, като е изнесъл цялата си производствена дейност извън Съюза. Следва да бъде отбелязано, че тежестта на дружеството не беше такава, че да окаже значително въздействие, поне от количествена гледна точка, върху цялостната ситуация с включените в представителната извадка дружествата - включително тяхната представителност. Количествените заключения относно вредата нямаше да се различават съществено, ако това дружество беше изключено. В този контекст и като се има предвид, че i) производството му е било в Съюза по време на РПП и че ii) то възлага на подизпълнители голяма част от производството - бизнес модел, който според много от страните е важен в Съюза, беше взето решение това дружество да не бъде официално изключено от представителната извадка. Това допълнително ще гарантира в качествено отношение, че представителната извадка представя по възможно най-подходящ начин действителността в сектора. Освен това, като се вземе предвид, че преразглеждането с оглед изтичане на срока изисква анализ на продължаването/повтарянето на вредата, това може да помогне за по-добро предвиждане как би могло да се развие положението на пазара на Съюза, ако действието на мерките не бъде продължено. Очевидно обаче бяха използвани само данни, свързани с дейността му като производител на Съюза.
(24)
Институциите на Съюза проучиха дали предвид факта, че производството и продажбите в Съюза на това дружество по време на РПП са били по-ниски от първоначално докладваните на етапа на подбиране на представителната извадка, производството и продажбите от производството на Съюза като цяло също следва да бъдат намалени - т.е. последващото въздействие върху представителната извадка следва да се транспонира върху цялата генерална съвкупност. Беше установено обаче, че при допускането на грешката изглежда дружеството е било добросъвестно, като погрешно е отчело прехвърлено производство в държава в съседство с Съюза като производство на Съюза. С оглед на това, на първо място се отбелязва, че представителната извадка е използвана предимно за оценка на онези показатели на вредата, които не могат да бъдат получени за производството на Съюза като цяло без полагане на необосновани усилия. Производството и продажбите са получени на агрегирано ниво за производството на Съюза и поради това аргументът не е уместен. Освен това събраната информация, включително информацията, събрана паралелно чрез допълнителен анализ на националните асоциации, извършен в настоящото разследване, не показва нужда от такава промяна. На последно място, за целите на аргументацията, ако стойностите за цялото производство и продажби на производството на Съюза в РПП бъдат намалени, за да се транспонират по-ниските стойности от представителната извадка, това не би оказало влияние върху представителността на извадката, нито върху общите заключения относно вредата.
(25)
Различни заинтересовани страни заявиха, че е бил нарушен член 17 от основния регламент, твърдейки, че извадката за производителите от Съюза не е представителна по отношение на процента на обхванатото производство, по отношение на гамата на производството, продажните цени, съотношението между производство и продажби, географското разпределение, както и рентабилността и представянето. Беше изказано и твърдението, че представителната извадка не взема предвид големия брой производители, които са прехвърлили производство в трети държави.
(26)
Тези твърдения бяха внимателно анализирани и също така с оглед на сложността на настоящия случай бяха изпратени, обработени и проверени на място допълнителни въпросници не само по отношение на отделни дружества, но също така и по отношения на национални асоциации. В този контекст, броят на подбраните в представителната извадка дружества следваше да бъде ограничен до приемливия брой, който можеше да бъде разследван за наличното време, т.е. 8 дружества.
(27)
Освен това, като се има предвид, че в този случай производството на Съюза е силно фрагментирано, е неизбежно дружествата в представителната извадка да обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Тази фрагментация заедно с факта, че за представителната извадка бяха подбрани по-големи производители, предполага, че допълнителното увеличаване на броя на дружествата в никакъв случай не би оказало значително въздействие върху съотношението на извадката спрямо цялото производство на Съюза.
(28)
Както беше посочено в съображение 21, Комисията взе предвид географското разпределение при подбора на представителната извадка. Подчертава се, че по принцип не е необходимо представителната извадка да отразява точното географско разпределение (нито точното разпределение или разбивка по който и да било друг критерий) на цялата генерална съвкупност, за да бъде представителна. Достатъчно е, какъвто е случаят с настоящата представителна извадка, която включва четири държави-членки, тя да отразява уместните съотношения на основните засегнати производствени държави. Всеки друг подход би бил неприложим от административна гледна точка, особено ако следва да се вземат предвид няколко различни критерия, за да се гарантира представителност. В действителност, това твърдение предполага in fine, че една извадка би била достатъчно представителна само ако съдържа цялата генерална съвкупност. Поради това в разследването беше подчертано, че представителната извадка, която обхваща четири държави-членки, включително трите с най-голямото по обем производство с голяма разлика спрямо следващите държави-членки, е до голяма степен представителна за производството на Съюза като цяло, особено когато се вземе предвид производството, основано на споразумения за работа на ишлеме, и поради това следва да се отчита в държавата-членка на дружеството, което поръчва работата на ишлеме.
(29)
Дружествата в представителната извадка също така включваха извадка на продуктовите гами, която отразяваше съответните степени на значимост на производството на Съюза. Освен това включените продуктови гами отговарят на продуктите, предмет на износ от Китай и Виетнам.
(30)
По отношение на продажните цени също така беше изказано твърдението, че средните продажни цени в представителната извадка не са представителни по отношение на продажните цени, посочени в искането за преразглеждане. В този контекст следва да се отбележи обаче, че противно на това твърдение разследването установи, че средните продажни цени в извадката са в съответствие с цените, докладвани в искането. Дори случаят обаче да беше такъв, не е необходимо средните продажни цени в представителната извадка да са точно същите като цените, докладвани в искането, стига да се установи, че отразяват продажните цени на генералната съвкупност на производителите като цяло.
(31)
Във връзка с представителността относно съотношението между производство и продажби, се припомня, че в този сектор като цяло производството обикновено се извършва по поръчка и ясно отразява модните тенденции. Поради това стоковите наличности не са много представителен показател и производството е изключително близко до продажбите. Това беше потвърдено на етапа на жалбата и също така по време на разследването за дружествата в представителната извадка и за производството на Съюза като цяло.
(32)
Освен съображенията, посочени по-горе, се припомня, че във всеки случай член 17 от основния регламент определя, че разследванията могат да бъдат ограничени до представителни извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, който би могъл да бъде разследван без полагане на необосновани усилия. От формулировката на тази разпоредба става ясно, че няма количествен показател или праг по отношение на нивото на представителния обем. Единствено се посочва, че този обем може да бъде ограничен до такъв, който би могъл да бъде разследван в наличното време без полагане на необосновани усилия.
(33)
Твърденията на различните страни бяха отхвърлени поради причините, изложени по-горе, и с настоящото се потвърждава правната валидност на извадката, тъй като извадката е представителна и е била подбрана в пълно съответствие с член 17 от основния регламент.
4.3. Представителна извадка за вносители от Съюза
(34)
Въз основа на наличната информация беше осъществен контакт със 139 вносители. 22 несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на представителна извадка, а 21 от тях се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Според данните, които те представиха, тези 21 вносители са извършили 12 % от вноса на разглеждания продукт от КНР и 40 % от вноса от Виетнам (през РПП).
(35)
Петимата най-големи вносители (Adidas, Clarks, Nike, Puma, и Timberland) са извършили 18 % от разглеждания внос, тъй като всички те докладваха за значителен внос и от двете държави. Поради това беше счетено, че извадка, съставена от тези пет дружества, би била представителна по смисъла на член 17, параграф 1 от основния регламент, т.е. по отношение на обема на вноса.
(36)
При все това, с оглед да се отрази по-добре географското разпределение на вносителите и разликите във видовете внасяни обувки, в допълнение бяха избрани още трима други вносители. В това отношение от попълнените въпросници за изготвяне на извадката изглеждаше, че много от попълнилите ги вносители работят в много по-малък мащаб по отношение на обема и внасят по-неизвестни/не толкова модни марки обувки или обувки с по-висока стойност. Бизнес моделът и сегментите на продуктите, продавани от тези по-малки вносители, изглежда се отличават от по-големите вносители и по-малките вносители биха могли общо да извършват важен дял от разглеждания внос. Поради това представянето на тези вносители беше счетено за важно, тъй като е възможно тяхната икономическа действителност да се различава от тази на големите вносители, посочени в съображение 35 по-горе.
(37)
На това основание беше подбрана извадка от осем вносители, включваща петимата най-големи вносители и трима по-малки вносители. Те представят около 10 % от вноса от КНР и около 34 % от вноса от Виетнам.
(38)
На всички съдействащи вносители, които изявиха желание да съдействат, беше дадена възможност да предоставят коментари относно подбора на представителната извадка. На включените в представителната извадка дружества бяха изпратени въпросници, които да попълнят. Седем от включените в представителната извадка дружества попълниха въпросниците в определения срок. С оглед на липсата на оказване на съдействие, осмият вносител, включен в представителната извадка, следваше в крайна сметка да бъде изключен от нея.
5. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(39)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи продължаването или вероятността за повтаряне на дъмпинга и вредата и интересите на Съюза. Информацията, представена от следните дружества, беше проверена на място:
5.1. Производители износители в Китайската народна република
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Хонконг
-
Дружество производител:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, провинция Guandong
-
Търговски дружества:
-
Idea Co. Ltd, Макао
-
The Look Co. Ltd, Макао
-
Gold Plenty Co. Ltd, Макао
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., провинция Guangdong
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Хонконг и неговото дружество производител Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, провинция Guandong
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., провинция Zhejiang
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., провинция Guangdong
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, провинция Fujian
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, провинция Guangdong
5.2. Производители износители във Виетнам
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Хонконг
-
Дружества производители:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, провинция Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, провинция Dong Nai
-
Търговски дружества:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, провинция Binh Duong
5.3. Производители от производството на Съюза и национални асоциации на производители
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Португалия)
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Испания
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Италия)
-
British Footwear Association LTd (Великобритания)
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Австрия)
-
Fédération Française de la Chaussure (Франция)
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Германия)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Полша)
(40)
Бяха извършени и посещения с цел проверки на място в обектите на осемте производители от Съюза, включени в извадката, установени в четири различни държави-членки. Както и в първоначалното разследване, включените в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици. Някои производители жалбоподатели на Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от КНР и Виетнам, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите са в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти може да имат очевидни причини да възразят срещу подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на отрицателни последици от страна на техните клиенти, включително възможно прекратяване на деловите им отношения. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(41)
Представителите на някои производители износители, както и несвързани вносители, заявиха, че не биха могли правилно да упражняват правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства не биха могли да проверят дали включените в представителната извадка дружества са наистина представителни. Като друга възможност тези страни заявиха, че ако въпреки това поверителността е наложителна, в такъв случай следва да се оповестят всички стойности на отделните дружества.
(42)
В този контекст се припомня, че обемът на производството в представителната извадка, разбит по държави, беше предоставен за проверка на всички заинтересовани страни. По отношение на аргумента, че следва да бъде оповестена цялата информация за дружеството без самоличността ѝ, следва да се отбележи, че това оповестяване би могло косвено да разкрие самоличността на дружеството, включено в представителната извадка. Поради това и в този случай беше запазена обичайната практика за оповестяване на неповерителни варианти на отговорите на въпросниците (т.е. съдържащи индексирани данни). С оглед на горепосоченото следва да се заключи, че правото на защита на страните е било адекватно упражнено и поради това искането беше отхвърлено.
5.4. Несвързани вносители
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Нидерландия
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Германия
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Обединено кралство
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Нидерландия
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Белгия
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Германия
-
Timberland Europe BV, Enschede, Нидерландия
5.5. Производители на подобния пазар
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Бразилия
-
Werner Calcados Ltda, Três Coroas, Бразилия
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Бразилия
6. ПРАВА НА СТРАНИТЕ
(43)
Някои страни изказваха възражения през цялата процедура, свързани с твърдения за нарушаване на тяхното право на защита. Те заявиха, че по отношение на производителите от Съюза, включени представителната извадка, информацията в досието, открито за проверка от заинтересованите страни, е непълна и не е предоставена навреме.
(44)
В тази връзка следва да се подчертае, че вариант на отговор на страната за проверка от заинтересованите страни („открит отговор“) беше предоставен от всички дружества, включени в представителната извадка, своевременно и в съответствие със сроковете, дадени на другите страни, участващи в разследването. При все това, когато до Комисията бъде изпратен открит отговор, той може да бъде включен в откритото досие едва след като възможните въпроси, свързани с поверителността, са били решени, както е предвидено в член 19 от основния регламент. Следва да се отбележи също, че Комисията има задължението да включва информация в откритото досие в подходящо време, за да могат страните да упражнят правата си. В настоящия случай това задължение беше надлежно изпълнено.
(45)
По отношение на пълнотата на откритите отговори, следва да се отбележи, че обичайна част от разследването е страните да представят допълнителни мнения в хода на процедурата, в които предоставят допълнителна информация. Тези мнения се добавят в неповерителното досие веднага след решаването на въпросите за поверителността. Този процес, в който предоставената информация от всички заинтересовани страни постепенно се интегрира в съвкупността от данни, използвани за достигане до изводи, и в неповерителното досие, не бива да се бърка с непълнота на досиетата.
(46)
Като се има предвид сложността на настоящия случай, достъпът на страните беше улеснен както следва. На първо място, на заинтересованите страни беше предоставен електронен достъп, чрез който биха могли при поискване да получат копия от всички документи в досието на CD-ROM. Освен това, електронните документи бяха придружени от ясен указателен списък, който позволява i) лесен достъп до множеството документи, представени по настоящия случай и ii) проследяване по дати на документите в досието. Освен това, поредица бележки за досието, включени в откритото досие, отговаряха на запитвания, които биха могли да окажат въздействие върху правото на защита на страните.
(47)
Горепосочените действия позволиха на страните да получат по-голям достъп и да представят обширни коментари по време на разследването, които след това бяха разгледани от Комисията по целесъобразност. Поради това твърденията за липса на пълнота и навременност на откритото досие, изказани от различни страни, следва да бъдат отхвърлени.
(48)
Една заинтересована страна също така изказа мнението, че Комисията е дискриминирала вносителите и износителите, като е предложила по-благоприятно третиране в разследването на производителите от Съюза, подали жалби. По-специално беше заявено, че за разлика от производителите, на вносителите и износителите не е осигурена поверителност. Освен това беше заявено, че на жалбоподателите е предоставено по-благоприятно третиране, тъй като от тях не е изискано да изпратят формуляри за представителна извадка при започване на процедурата и че на жалбоподателите е дадена по-голяма гъвкавост по отношение на крайния срок и стандарта на отговорите, докато износителите в същото положение са оценявани въз основа на най-подходящите налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
(49)
В този контекст следва да се отбележи, че предоставянето на поверителност за самоличността на производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, се основава на надлежно мотивирано искане в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно искане не е изпращано от износителите или вносителите, нито пък е възникнало събитие или е била оповестена информация в хода на разследването, които да подскажат, че интересите на износителите или вносителите биха били нарушени като последица от разкриването на самоличността им. Като се има предвид, че положението на производителите от Съюза в този контекст се различава фундаментално от положението на износителите и вносителите, твърдението за дискриминация не може да бъде потвърдено.
(50)
По отношение на подбора на представителната извадка вижте съображение 19 по-горе. Положението на износителите и вносителите се различава съществено от положението на производителите жалбоподатели, тъй като за първите липсваше подробна информация в досието. Поради това, попълването на формуляра за представителната извадка беше необходимо, за да се провери желанието на страните да съдействат, но и за да се набави основната информация, необходима за подбора на представителната извадка. Следователно твърденията за дискриминация следва да бъдат отхвърлени.
(51)
По отношение на гъвкавостта, предоставена на производителите от Съюза в контекста на информацията, събрана чрез въпросниците в обхвата на разследването и прилагането на член 18 от основния регламент, следва да се отбележи, че като се има предвид, че последователно е използван един и същ подход спрямо износителите и вносителите, както и спрямо производителите от Съюза, не съществуват основания за твърдения за дискриминация. Вследствие това необосновано твърдение се отхвърля.
(52)
По отношение на избора на държавата аналог, някои страни представиха мнения, че кратките срокове, времето и начина на предаване на въпросниците са дискриминирали индийските и индонезийските дружества. Във връзка с това се отбелязва, че изпращането на въпросниците до Индия и Индонезия беше възможно да бъде приключено едва в края на месец декември 2008 г., след като бяха набавени съответните адреси на производителите. Комисията се увери, че на дружествата в тези държави е предоставено същото време за отговор, както на дружествата в Бразилия. Относно действителното предаване на въпросниците, във всички случаи Комисията е използвала препоръчани писма, както и електронна поща, където е възможно. Поради това горепосочените твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(53)
Някои страни заявиха, че информацията относно държавата аналог е поместена в откритото досие със закъснение и че това представлява нарушаване на тяхното право на защита. Комисията отбелязва, че в настоящото разследване повечето от първите неповерителни отговори на въпросниците от дружествата в държавата аналог бяха счетени за непълни и поради това следваше да бъдат изискани нови, подходящи открити варианти. След получаването им те своевременно бяха включени в откритото досие. Междувременно Комисията включи в откритото досие обобщена информация относно дружествата, с които е проведена консултация, и получените от тях отговори. Поради това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(54)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият продукт, определен в първоначалния регламент, т.е. някои обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам („разглежданият продукт“), класирани в кодовете по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00.
(55)
В настоящото разследване се прилагат определенията в член 1, параграф 2 от първоначалния регламент. Според тези определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията;
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена на база CIF не по-ниска от 7,5 EUR за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които се класират в кодове по КН: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградена защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (1), класирани в кодове по КН: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(56)
Сходният продукт, предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока, както е определен в първоначалното разследване, е някои обувки с горна част от естествена кожа, независимо дали се произвеждат и продават на вътрешния пазар, на подобния пазар и/или се изнасят в Съюза от КНР и Виетнам.
2.1. Съпоставимост на продукта
(57)
Някои страни твърдят, че сходният продукт, продаван в Съюза, не е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от КНР и Виетнам. Беше установено обаче, че продуктът, продаван в Съюза (в настоящото преразглеждане), е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от засегнатите държави. По-специално беше установено, че физическите и техническите характеристики и начини на употреба, както и дистрибуторските канали на разглеждания продукт, са сходни и не са се променили след първоначалното разследване. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(58)
Някои страни също така заявиха, че системата, използвана за сравняване на видовете продукти, продавани от различни дружества, съдействащи в разследването, е неподходяща, защото не е достатъчно подробно и точно определена, за да гарантира справедливо сравняване. Използваната система (системата ПКН - продуктови контролни номера) обаче позволява сравняването на до 600 различни категории или видове продукти, организирани по пет основни критерия, а именно стила на обувките, вида на потребителя, вида на обувките, материала на външната подметка и наличието на хастар. Освен това системата ПКН вече е използвана в предишното разследване. Не бяха представени основателни причини защо системата да бъде изменена. Поради това същата система ПКН, която беше използвана в първоначалното разследване, беше приложена в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичане на срока. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(59)
Някои страни изказаха твърдението, че Комисията е променила методологията си в сравнение с първоначалния случай, като е променила определението за продуктови контролни номера (ПКН) в хода на разследването. Това твърдение обаче не е вярно. Вместо това, в хода на разследването стана ясно, че някои страни погрешно са тълкували и прилагали структурата ПКН за определени видове продукти. С оглед да се гарантира последователен подход, беше извършена повторна класификация на въпросните модели обувки и им беше даден подходящия ПКН, когато това беше уместно. Следователно в случаите, когато Комисията установи, че страните са представили неточна информация, бяха направени корекции. Поради това тези корекции не могат да бъдат разглеждани като промяна в методологията, нито като промяна на съдържанието на ПКН. Напротив, точно нуждата да се зачита методологията ПКН е причина за извършването на корекциите. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
2.2. Искания за изключване
(60)
Няколко заинтересовани страни отправиха твърдения, подобни на онези, получени при първоначалното разследване. Те заявиха, че някои видове обувки, попадащи в обхвата на сходния продукт, например туристически обувки, обувки за боулинг, обувки за рафтинг, обувки по специална технология, обувки за езда и обувки със специални размери, се различават твърде много, за да бъдат включени в една и съща категория. Беше изказано и твърдението, че стойностният праг от 7,5 EUR за чифт, приложим за обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), следва да бъде намален. Припомня се, че в първоначалното разследване стойностният праг беше намален от 9 EUR на 7,5 EUR за чифт.
(61)
По отношение на това, преразглеждането с оглед изтичане на срока не позволява промяна в обхвата на продукта, предмет на действащите мерки. Подобна промяна би могла да бъде разгледана, ако дадена страна подаде обосновано искане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това горепосочените твърдения следваше да бъдат отхвърлени.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(62)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу КНР и Виетнам.
(63)
Обемът и цените на вноса от двете засегнати държави се развиха както е посочено в таблицата по-долу. Вносът от Китай беше предмет на квоти до 31 декември 2004 г., след която дата значително се увеличи и демонстрира високи нива през 2006 г. През 2007 г. и в РПП обемът на вноса се стабилизира след спад в сравнение с 2006 г. В резултат на разследването срещу заобикаляне на мерките, обхватът на мерките беше разширен към вноса от Административен район със специален статут Макао, който беше предмет на регистрация, считано от септември 2007 г.
(64)
Вносът от Виетнам не беше включен в квота и имаше високи нива през ПРП. След това обемът на вноса показваше спад до 2007 г., преди отново да се повиши през РПП.
(65)
Тези стойности показват, че противно на аргументите, представени от някои заинтересовани страни, вносът от засегнатите държави е останал на високи нива през РПП. Общият им пазарен дял през РПП е 28,7 % и следователно е значително по-висок от нивата през ПРП (23,2 %). Въпреки че съответните пазарни дялове се колебаеха след ПРП, те останаха като цяло значителни, тъй като всяка от държавите имаше повече от 10 % пазарен дял през РПП.
(66)
Въз основа на данните от Евростат, средните цени на внесените продукти от двете засегнати държави се повишиха между ПРП и 2006 г. Оттогава цените са се стабилизирали за КНР и са паднали за Виетнам.
(67)
Тъй като данните от Евростат по необходимост са общи и макар да обхващат разглеждания продукт, те не показват индикации за евентуални промени в продуктовия асортимент, беше извършен анализ, за да се проучат тенденциите в цените на седемте дружества, включени в представителната извадка за КНР и трите дружества, включени в представителната извадка за Виетнам. Като цяло, за дружествата, включени в представителната извадка в двете държави, беше установено, че цените от вноса са спаднали през периода от 2006 г. до РПП.
Таблица 1
Общ обем на вноса и стойности от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Пазарен дял
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Пазарен дял
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Стойност (евро)
Китай (Евростат)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Виетнам (Евростат)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Източник - Евростат с необходимите корекции, като се използват статистически данни, с които разполага Комисията, за да бъдат изключени продуктите, които не представляват разглеждания продукт.
Таблица 2
Общ обем на вноса и стойности на дружествата, включени в представителната извадка
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11 381
12 787
13 759
Пазарен дял
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
14 400
15 250
14 500
Пазарен дял
2 %
2,2 %
2,2 %
Стойности (евро)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
12,6
10,7
10,3
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11,4
10,8
10,6
2. ДЪМПИНГ НА ВНОС ОТ КИТАЙ И ВИЕТНАМ ПРЕЗ РПП
2.1. Нормална стойност
2.1.1. Държава аналог
(68)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от държави без пазарна икономика и дотолкова, доколкото не е могло да бъде предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), за държавите, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, нормалната стойност следва да се установи въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика.
(69)
За целите на установяването на нормалната стойност за КНР и Виетнам, Комисията посочи в известието за започване, че възнамерява да използва за държава аналог Бразилия, която е била използвана като подходяща държава аналог в първоначалното разследване. Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментари във връзка с това.
(70)
Бяха получени коментари от няколко категории заинтересовани страни като съдействащи износители производители, техните представителни организации, техните национални органи, както и представители на вносители, които изказаха мнението, че Тайланд, Индия или Индонезия биха били по-подходящи държави аналог от Бразилия. Комисията проучи тези предложения с оглед на критериите, приложени за подбора на държавата аналог.
(71)
В тази връзка, Комисията установи, че размерът на пазара за обувки от естествена кожа в РПП може да се оцени на 189 милиона чифта в Бразилия, 800 милиона чифта в Индия, 109 милиона в Индонезия и само 6 милиона в Тайланд. С оглед на изключително малкия размер на тайландския пазар и наличието на други възможности, Комисията не продължи разследването на Тайланд като възможна държава аналог.
(72)
Вследствие на исканията на страните Комисията потърси съдействие от производители на обувки в Бразилия, Индия и Индонезия. Бяха изпратени въпросници на дружества в тези три държави и съдържателни отговори бяха получени от пет бразилски, едно индийско и пет индонезийски дружества.
(73)
Комисията разгледа представителността на дружествата, които изпратиха отговори, по отношение на продажбите им на вътрешния пазар.
(74)
По отношение на Бразилия, трите разследвани дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 17 % от износа от Китай и около 19 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(75)
По отношение на Индия се отзова само едно дружество, което докладва продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 5 % от износа от Китай и около 6 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(76)
По отношение на Индонезия, петте съдействащи дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар, представляващи около 2 % от износа от Китай и около 2 % износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(77)
Следователно Бразилия е държавата с най-представителен обем продажби на вътрешния пазар през разследвания период.
(78)
Впоследствие Комисията разгледа колко вида обувки са обхванати от продажби на вътрешния пазар в трите засегнати държави във връзка с обувките, изнасяни от Китай и Виетнам.
(79)
Продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски и индонезийски производители през РПП обхващаха обширна гама от продукти, които съответстваха на значителен брой от ПКН, изнасяни от Китай и Виетнам. В случая с Индия, единственият съдействащ производител докладва продажби на вътрешния пазар през РПП само на един продукт, съответстващ на един ПКН, изнасян от Китай и Виетнам.
(80)
Според данните, събрани от Комисията, и трите разгледани държави имат важен брой производители, което гарантира високо ниво на конкуренция между стопанските субекти на вътрешния пазар на съответните им пазари. В Бразилия има около 7 800 производители на обувки, размерът на 1 500 от които може да бъде счетен за достатъчно сравним с този на китайските/виетнамските дружества. Беше докладвано, че в Индия има около 3 000 производители. За Индонезия броят на производителите беше оценен на 212. Трите държави имат значителен износ (който се оценява на около 64 милиона чифта за Бразилия, 67 милиона за Индия и 27 милиона за Индонезия). Беше установено, че Бразилия има по-високо вътрешно потребление на обувки от естествена кожа на човек от населението (1) в сравнение с Индия (0,7) и Индонезия (0,5).
(81)
По отношение на вноса в разглежданите държави, през РПП той е достигнал пазарен дял от около 2 % в Бразилия, около 1 % в Индия и около 1,5 % в Индонезия.
(82)
Въз основа на горепосочените елементи, Комисията счете, че Бразилия е най-подходящият избор за държава аналог. По-специално беше установено, че Бразилия има най-представителния обем от продажби на обувки с горна част от естествена кожа на вътрешния пазар. Освен това бразилските съдействащи дружества произвеждат обширна гама от продукти, които до голяма степен съответстват на продуктите на Китай и Виетнам. Индонезийските съдействащи производители, които също имат обширна гама от продукти, демонстрираха много по-ниски продажби на вътрешния пазар, докато индийските продажби на вътрешния пазар, макар със значителен обем, бяха с много ограничена гама.
(83)
Няколко страни изказаха мнението, че Бразилия не следва да се използва като подобен пазар, тъй като специализира само в дамски обувки. Те заявиха, че това е видно от попълнените въпросници на бразилските съдействащи дружества и от факта, че Бразилия изнася най-вече дамски обувки.
(84)
Разследването обаче установи, че повече от половината от общите продажби на вътрешния пазар, докладвани от съдействащите бразилски дружества, са на мъжки обувки. По време на проверките на място, които Комисията направи на бразилските производители, беше установено, че докато двете по-малки дружества наистина бяха специализирани в по-голяма степен в производството на дамски обувки, най-голямото дружество продаваше предимно мъжки обувки на вътрешния пазар. Следователно на вътрешния пазар се продаваха достатъчни количества както дамски, така и мъжки обувки. По отношение на аргумента, че Бразилия изнася предимно дамски обувки, Комисията не счита, че моделът на износа на държавата задължително отговаря на модела на продажбите на продуктите на вътрешния пазар.
(85)
Някои страни изказаха мнението, че отговорите на въпросниците показват, че Бразилия е специализирана в производството на сандали, поради което не може да се сравнява с видовете обувки, изнасяни от Китай и Виетнам, които обхващат по-голяма гама продукти. Проучването от страна на Комисията не потвърди това твърдение, а показа, че бразилските производители продават обширна гама от видове обувки, което на ниво ПКН отговаря на повече от 50 % съответствие с моделите, изнасяни от китайските и виетнамските дружества в представителните извадки.
(86)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не може да се използва като държава аналог за детски обувки, тъй като има много малко производство на този вид обувки. Комисията отбелязва, че не е необичайно държавата аналог да не произвежда всички подвидове на сходния продукт. Това обаче не пречи да се установи справедливо сравнение на нормалната стойност, като се направят подходящите за този вид корекции. Тъй като действително нито едно от бразилските съдействащи дружества не произвежда детски обувки, нормалната стойност на този вид беше изчислена, както в първоначалното разследване, като нормалната стойност, изчислена за обувките за възрастни, беше коригирана по подходящ начин. Поради това се заключава, че Бразилия би могла да се използва за държава аналог за всички видове обувки от естествена кожа, включително детски обувки.
(87)
Някои страни изказаха мнение, че обувките, произвеждани в Бразилия, са от висококачествена естествена кожа и поради това са на по-висока цена отколкото в Китай и Виетнам. Поради това не би могло да се направи сравнение с обувки с произход в двете разследвани държави. Някои други заинтересовани страни, от друга страна, изказаха мнението, че бразилските цени следва да бъдат коригирани по подходящ начин, тъй като естествената кожа на обувките от Бразилия е с по-ниско качество от естествената кожа, използвана в Китай и Виетнам. Комисията разгледа този въпрос и заключи, че по отношение на цените и качеството няма разлика в естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Бразилия, и естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Китай и Виетнам. В този контекст се припомня, че в първоначалния случай беше приложена корекция на нормалната стойност, защото беше установено, че естествената кожа, използвана от производителите от държавата аналог Бразилия, е с по-ниско качество и се продава на по-ниски цени в сравнение с естествената кожа, използвана от производителите, включени в представителната извадка, от държавите износители. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането, производителите в Бразилия (и повечето производители в държавите износители) се различават от онези, които са съдействали в първоначалното разследване. На свой ред, различната комбинация от дружества води до различни производствени разходи за естествена кожа.
(88)
Някои страни изказаха мнението, че бразилските и виетнамските продукти не са сравними, като заявиха, че Бразилия изнася скъпи висококачествени обувки, докато Виетнам изнася продукти с ниски цени, но не представиха доказателства в подкрепа на това. Комисията отбелязва, че във всеки случай виетнамските продукти ще следва да бъдат сравнени с продукти, продавани на вътрешния бразилски пазар, а не с продуктите, изнасяни от Бразилия. Комисията не откри доказателства, че обувките с произход от Виетнам или продавани в Бразилия са ограничени до определен сегмент на пазара.
(89)
Някои страни подадоха информация, че Бразилия е увеличила митата си върху обувките от 20 % на 35 % от януари 2008 г. и заявиха, че това превръща Бразилия в силно защитен пазар с намалена конкуренция. Те също така заявиха, че пазарният дял на вноса в Бразилия е твърде нисък по отношение на потреблението. Комисията разгледа тези твърдения. Беше установено, че Бразилия наистина е увеличила митата си от 20 % на 35 % в началото на 2008 г., т.е. по средата на РПП. Комисията обаче установи също така, че стойността на бразилската валута спрямо USD се е увеличила значително по време на РПП и особено след въвеждането на по-високи мита от страна на Бразилия. По-точно стойността на бразилския реал се е повишила с до 19 % (т.е. по-голямо увеличение отколкото увеличението на митата) в сравнение с началото на РПП. Вследствие на това, повишението на стойността на бразилската валута спрямо USD е компенсирало до голяма степен въздействието от повишаването на митата върху цените на вноса. Освен това Комисията не откри доказателства, че повишаването на митата се е отразило в значително увеличаване на цените на вътрешния пазар, нито че е възпрепятствало вноса. Всъщност, Комисията установи, че въпреки повишаването на митата, вносът на обувки от естествена кожа в Бразилия през първата половина на 2008 г. (т.е. след повишаването на митата) се е увеличил значително спрямо първата половина на 2007 г. Следователно не е имало реално въздействие на повишаването на митата върху бразилския пазар.
(90)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не е открит пазар за обувки, защото вносът на обувки в държавата е възпрепятстван от неавтоматично лицензиране. Комисията установи, че Бразилия прилага неавтоматично лицензиране на вноса на обувки, но отбелязва, че това изглежда не представлява пречка за вноса с оглед на горепосоченото увеличаване на вноса. Освен това, Комисията установи, че Индонезия също прилага неавтоматично лицензиране относно вноса на обувки. Комисията отбелязва, че неавтоматичното лицензиране на вноса е практика, съвместима със СТО. Поради това Комисията заключва, че не съществува основание неавтоматичните лицензи за внос, прилагани от Бразилия, да бъдат разглеждани като ограничения върху вноса, което би могло да доведе до заключението, че Бразилия не е открит пазар.
(91)
Някои страни заявиха, значителното повишаване на стойността на бразилския реал през последните години е оказало негативно въздействие върху конкурентоспособността в Бразилия, или че спадането на реала с 25 % след РПП е оказало негативно въздействие върху международната конкурентоспособност на Бразилия. Тези аргументи не бяха подкрепени с доказателства, но във всеки случай събития след РПП не могат да се считат за имащи отношение към избора на държавата аналог.
(92)
Вследствие от горепосоченото Комисията не откри доказателства, че общите условия на конкуренцията на бразилския пазар са се променили значително след първоначалното разследване, за да направят Бразилия неподходяща за държава аналог.
(93)
Няколко страни изказаха мнението, че Индия или Индонезия са по-подходящ избор за пазар аналог, защото Бразилия не притежава сходства с Китай и Виетнам по отношение на икономическото развитие или брутния национален продукт на глава от населението.
(94)
Следва да се отбележи, че по определение държава без пазарна икономика или с икономика в преход няма същите икономически характеристики като държава с пазарна икономика. Не е необичайно да съществува такава разлика в икономическото развитие между държава аналог и държава без пазарна икономика или с икономика в преход. Това важи и за разликата в дохода на глава от населението, който също е показател за икономическото развитие. Това обаче не пречи Бразилия да бъде избрана за държава аналог, стига да бъде счетена за по-подходяща по отношение на другите фактори, които се вземат предвид.
(95)
Няколко заинтересовани страни подчертаха, че разходите за труд са по-високи в Бразилия, отколкото във Виетнам и Китай и че следователно Индия, Индонезия или Тайланд, чиито разходи за труд са по-сравними, биха били по-подходящи за държави аналог. Беше подадена информация, че поради по-високите заплати разходите за труд в Бразилия възлизат на 50-70 % от производствените разходи в сравнение с 30 % в Китай.
(96)
В това отношение, държава с различно ниво на икономическо развитие действително може да бъде избрана като държава аналог за държава с непазарна икономика или с икономика в преход. По същия начин, разходите за труд, които са показател за икономическото развитие на дадена държава, не могат да бъдат считани за уместен критерий сам по себе си. Във всеки случай, по отношение на дела на разходите за труд в общите производствени разходи, Комисията установи при проверката на място, че разходите за труд в Бразилия са по-малко от 40 % от общите производствени разходи и поради това са много по-близки до съответното ниво в Китай, отколкото се твърдеше.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че Бразилия не е подходяща за установяване на нормална стойност, защото бразилските дружества поемат разходите за дизайн и научноизследователска и развойна дейност, което в случая с Китай и Виетнам става за сметка на техните клиенти в чужбина. Комисията установи, че тази разлика в структурата на разходите може да е достоверна, тъй като износителите в засегнатите държави са продавали в Съюза разглеждания продукт на бивши производители от Съюза, които все още поддържат горепосочените компоненти на производствените разходи и продават продукта под собствената си търговска марка. Това обаче не е причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези разходи при установяването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(98)
Някои страни изказаха мнението, че за разлика от Китай и Виетнам цените франко завода в Бразилия включват маркетингови разходи, специални данъци и разходи за кредит и доставка. Освен това се изказа твърдението, че непреките разходи в Бразилия са по-високи поради по-малкия размер на бразилските дружества. И в този случай Комисията счита, че няма причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези суми при изчисляването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(99)
Някои страни изказаха твърдението, че азиатските държави имат по-добър достъп до суровини отколкото Бразилия, по-специално естествена кожа. Комисията разгледа представената документация. Наистина беше установено, че производството на естествена кожа напредва по-бързо в Азия, но също така то следва да бъде разглеждано с оглед на увеличаването на производството на стоки от естествена кожа в Азия. Държавите от Латинска Америка извършват малко над 15 % от световното производство на обувки от естествена кожа и близо 15 % от световното производство на необработена естествена кожа. Азиатските държави произвеждат над 50 % от обувките от естествена кожа в света, но по-малко от 40 % от необработената естествена кожа в света. Следователно може да се направи заключение, че въпреки разликите в абсолютните стойности за производството на естествена кожа, държавите от Латинска Америка имат по-добро самостоятелно осигуряване в сравнение с азиатските държави и поради това имат по-лесен достъп до необработена естествена кожа.
(100)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия не е подходяща референтна държава, защото бразилските обувки не са заместител на китайските и виетнамските обувки, тъй като след налагането на антидъмпингови мита от страна на Съюза, вносът в Съюза с произход от Бразилия не се е увеличил, докато вносът от Индия и Индонезия се е увеличил. В това отношение вносът в Съюза от Индия и Индонезия действително се е увеличил след налагането на антидъмпингови мита. Комисията обаче установи, че търговските субекти остават свободни по отношение на избора на доставчици и, както е разгледано по-долу в анализа на вредите, в този случай те предпочитат да доставят продуктите си от съседни на Китай и Виетнам държави. Това не прави Бразилия неподходяща като държава аналог. Освен това държавата аналог служи за установяването на нормална стойност. За тази цел не е от значение дали тя изнася за Съюза или не. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(101)
Някои страни заявиха, че Бразилия не може да бъде сравним пазар с Виетнам, защото Виетнам е ориентирана към износ страна, докато Бразилия продава предимно на вътрешния пазар. Комисията не може да приеме този аргумент като уместен. Ясно е, че Виетнам е по-ориентирана към износ страна отколкото Бразилия, но не става ясно как това би могло да окаже въздействие върху нормалната стойност, изчислена в Бразилия, която по определение е свързана с разходите за производство и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия.
(102)
Няколко страни изказаха аргумента, че бразилските експортни цени са по-ниски от цените на вътрешния пазар. За някои от страните това показва, че за установяване на нормалната стойност следва да се използват експортните цени вместо цените на вътрешния пазар. Други страни заявиха, че това представлява доказателство, че бразилските износители осъществяват дъмпинг и твърдят, че поради това Бразилия би била неподходяща държава аналог. На първо място Комисията установи, че експортните цени не са уместни в този случай, тъй като са на разположение достатъчно представителни и рентабилни цени на вътрешния пазар. На второ място, твърдението, че бразилските експортни цени са дъмпингови не е обосновано и във всеки случай не може да бъде потвърдено или отхвърлено без съответното разследване по този въпрос.
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия е неподходяща като държава аналог, защото бразилските производители получават правителствена помощ за износа. Комисията отбелязва на първо място, че този вид помощ би оказала въздействие предимно върху експортните цени, които, както беше посочено по-горе, не са от значение за настоящото разследване. Въпреки това Комисията разгледа представените от страните доказателства и установи, че посочената помощ е свързана с програми за насърчаване на износа, подобни на програми, които се срещат в много други държави с цел популяризиране на продуктите в чужбина чрез рекламни кампании и участие в международни търговски панаири. Комисията не откри данни, че помощта за насърчаване на износа в Бразилия е от полза за продажбата на обувки на вътрешния пазар.
(104)
Няколко страни посочиха факта, че Бразилия е започнала антидъмпингово разследване във връзка с обувки с произход от Китай, за което като държава аналог е използвана Италия, и заявиха, че италианските и бразилските дружества са се споразумели за увеличаване до максимум на заключенията за дъмпинг в разследването в рамките на преразглеждането, провеждано от Съюза. Тези твърдения обаче не бяха обосновани и не бяха открити други свързани с тях доказателства. Поради това Комисията отхвърля този аргумент.
(105)
С оглед на горепосоченото беше заключено, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
(106)
Голям брой заинтересовани страни изказаха твърдението, че изборът на Бразилия като държава аналог ще бъде определящ за установяването на дъмпинг и че ако бъде избрана една от другите държави, няма да бъде установен дъмпинг. За целите на аргументацията Комисията провери какви биха били резултатите, ако бъде избрана Индонезия, която, макар и да не е най-добрият вариант, както беше показано по-горе, беше единствената приемлива алтернатива на Бразилия.
(107)
Резултатите са представени в съответния раздел по-долу и потвърждават, че в този случай изборът на държава аналог между приемливите налични варианти не е определящ за резултатите от дъмпинговите изчисления.
(108)
Поради това за държава аналог беше избрана Бразилия.
2.1.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(109)
След избирането на Бразилия за държава аналог, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, потвърдени в обектите на съдействащите бразилски производители.
(110)
Беше установено, че продажбите на тези производители на вътрешния пазар са представителни спрямо обема на износ за Съюза от страна на производителите износители в КНР и Виетнам. Беше разгледано и дали продажбите на вътрешния пазар биха могли да бъдат счетени за извършени в обичайния ход на търговията, като се установи делът на продажбите с печалба на независими клиенти. Разследването показа, че продажбите на цени, равни на или по-високи от единичните разходи, представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки производител. Поради това нормалната стойност се основава на действителните цени на вътрешния пазар, изчислени като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на продуктов вид, направени по време на РПП, независимо дали тези продажби са имали печалба или не.
2.1.3. Нормална стойност за Golden Step
(111)
В случая на Golden Step нормалната стойност беше определена въз основа на собствените данни на дружеството относно продажбите на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха потвърдени на място на обекта на дружеството.
(112)
Комисията установи първо, че Golden Step няма продажби на вътрешния пазар по време на РПП. Поради това не беше възможно да се установи нормална стойност въз основа на цените за вътрешния пазар, както е предвидено в член 2, параграф 1, първа алинея от основния регламент. Съответно следваше да бъде приложен друг метод.
(113)
Като се има предвид, че не беше възможно да се използват цените на вътрешния пазар за установяване на нормалната стойност, следваше да бъде изчислена конструирана нормална стойност въз основа на разходите на въпросния производител. Следователно в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност беше конструирана чрез добавяне към производствените разходи за изнасяния модел обувки, коригирани където това бе необходимо, на разумна сума за разходите по продажбите и общите и административните разходи (РПОАР), както и разумен марж на печалбата.
(114)
В това отношение РПОАР и печалбата не можеха да бъдат установени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на действителната сума, определена за други производители износители в засегнатата държава, защото на нито един друг китайски производител износител не е било предоставено ТУПИ. Освен това, тъй като Golden Step не са извършвали продажби на вътрешния си пазар на същата обща категория продукти в засегнатата държава, не беше възможно установяването на РПОАР и печалбата съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент. Следователно те следваше да се определят в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, т.е. въз основа на друг разумен метод.
(115)
В този контекст Комисията оцени РПОАР и печалбата според три възможни сценария. В първия сценарий тя установи РПОАР и печалбите въз основа на данните от първоначалното разследване. Освен това Комисията взе предвид РПОАР и печалбите на китайски производители износители, които наскоро са получили ТУПИ в други неотдавнашни разследвания и които имат продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговията. В трети сценарий тя проучи информация относно РПОАР и печалбата, установени в държавата аналог. След това нормалната стойност беше оценена в съответствие с тези сценарии.
2.2. Експортни цени в Китай и Виетнам
(116)
Когато експортните продажби са осъществявани пряко към независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(117)
Когато експортните продажби за Съюза са били осъществени чрез несвързани търговски дружества със седалище извън Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на цените на продукта, когато се продава за износ към търговските дружества, т.е. на несвързан купувач, от разглежданите производители в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравняване на китайските и виетнамските експортни цени с нормалните стойности в държавата аналог
(118)
Съгласно методологията, използвана в първоначалното разследване, за установяване на нормалните стойности по отношение на изнасяните видове продукти, които не се продават на бразилския вътрешен пазар, бяха използвани цените на вътрешния пазар на видовете продукти с най-голямо сходство. Те бяха коригирани по подходящ начин, където беше необходимо.
(119)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално бяха направени следните корекции:
(120)
Беше разгледано дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В този контекст беше установено, че нивото на търговията на вътрешните и външните пазари е различно. Вследствие на това бяха направени корекции в съответствие с член 2, параграф 10, букви г)-и) от основния регламент, за да бъдат отразени отстъпките, давани на търговците на едро на бразилския пазар, спрямо продажбите за търговци на дребно, направени единствено от тримата разследвани бразилски производители.
(121)
С оглед осигуряване на обективно сравнение между износа от Китай и Виетнам от една страна и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия от друга страна, беше направена корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в комисионите, плащани на независимите агенти в Бразилия.
(122)
Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, беше направена корекция и за научноизследователска и развойна дейност и дизайн, за да бъдат отразени разходите, направени от бразилските производители в сравнение с китайските/виетнамските производители.
(123)
В предишното разследване беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в качеството на естествената кожа, използвана за производството на обувки. Беше установено, че в настоящото разследване не са необходими такива корекции поради сходното качество на естествената кожа, използвана от бразилските, китайските и виетнамските износители (вж. съображение 87).
(124)
Бяха направени и други корекции относно транспорта и застраховането съгласно член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, във всички случаи, в които те бяха счетени за уместни, точни и подкрепени с доказателства.
(125)
Някои заинтересовани страни заявиха, че колебанията в обменния курс USD/EUR са оказали въздействие върху дъмпинговия марж и оправдават корекцията. Това твърдение следваше да бъде отхвърлено. Съгласно член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент такава корекция може да бъде направена само когато е имало устойчиво движение в обменните курсове. Когато колебанията са свободни, както в случая с обменния курс USD/EUR, те редовно се повишават и понижават. В този случай не беше установено устойчиво движение и съответно не може да бъде разрешено извършването на корекция.
2.4. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества в КНР
2.4.1. Определяне на дъмпинга за Golden Step
(126)
В случая на Golden Step сравнението на експортната цена с нормалната стойност, както беше обяснено в съображение 111 и следващите го, показа дъмпингов марж между 5 % и 16 %.
2.4.2. Определяне на дъмпинга за дружествата, на които не е дадено ТУПИ
(127)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. За всички дружества, включени в представителната извадка, беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж в КНР. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители в КНР.
(128)
Нивото на дъмпинга за цялата КНР беше установено като интервал между 35 % и 38 % от цената CIF на границата на Съюза в зависимост от използвания метод за изчисление за Golden Step, както беше обяснено в съображение 115.
(129)
С оглед на заключенията относно подбора на държавата аналог, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез горепосочената методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени със стойностите на съдействащите индонезийски производители. Вследствие на това изчисление беше установен дъмпингов марж между 19 % и 22 % в зависимост от метода на изчисление, използван за Golden Step.
2.5. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества във Виетнам
(130)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. Тъй като на нито едно от дружествата, включени в представителната извадка, не беше предоставено ТУПИ, за Виетнам беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители във Виетнам.
(131)
Беше установено, че нивото на дъмпинг за целия Виетнам е 43,8 % от цената CIF на границата на Съюза.
(132)
По същия начин както за КНР, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез посочената по-горе методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени с тези на съдействащите индонезийски производители. Изчисленият дъмпингов марж беше 28,4 %.
2.6. Заключения относно продължаването на дъмпинга от засегнатите държави
(133)
Някои заинтересовани страни заявиха, че износът от засегнатите държави е спаднал в периода между налагането на окончателните мерки през април 2006 г. и края на РПП. Беше заявено, че този спад е следствие от намаляването на производството и производствения капацитет в КНР и Виетнам, което се дължи на налагането на окончателните мерки, прехвърляне на производството от КНР и Виетнам в други държави или увеличаване на продажбите им на вътрешния пазар. Беше изказано и твърдението, че цените на вноса или са се повишили, или са останали стабилни. Страните заявиха, че поради това обемът на вноса и цените не могат да обосноват заключението за продължаване на дъмпинга със значителен обем по време на РПП.
(134)
Тези аргументи не променят заключението, че през РПП са установени значителни дъмпингови маржове и че тези маржове обхващат голям обем от внос с големи пазарни дялове в Съюза. Поради това беше заключено, че има продължаване на дъмпинга по отношение на разглеждания продукт с произход от КНР и Виетнам.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ КНР, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
3.1. Общи забележки
(135)
Евентуалното развитие на вноса от КНР беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(136)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 58 съдействащи производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняването на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 22 % от вноса на пазара на Съюза. На експортните цени за Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация, с която разполагаше Комисията, макар че не бе възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като тя не обхващаше продажбите на вътрешния пазар на Китай и износа за трети държави.
(137)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(138)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните на включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходния продукт,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
(139)
Въздействието на някои нови събития след края на РПП също беше анализирано, защото беше счетено за достатъчно значително, за да засегне вероятността за продължаване на дъмпинга. Такъв анализ беше поискан и от заинтересованите страни.
3.2. Връзка между цените в Съюза и КНР
(140)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на китайския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаването на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно да се извърши подробен анализ на цените на вътрешния пазар на КНР. В допълнение, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
3.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(141)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това отново показа, че китайските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза. Ако мерките бъдат прекратени, за китайските производители износители би било по-рентабилно да пренасочат износа си към Съюза. Тези данни за цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети страни, не можеха да бъдат потвърдени обаче и поради това не беше направен по-нататъшен анализ.
(142)
Някои заинтересовани страни заявиха, че други пазари са станали по-привлекателни от пазара на Съюза. В подкрепа на това твърдение, една страна представи анализ на статистиката на китайската митническа служба. Анализът на Комисията обаче показа, че с изключение на пазара на САЩ, пазарът на Съюза остава най-привлекателният за китайските износители. Всъщност, износът се е увеличил през периода, обхванат в анализа на тази страна (т.е. от 2005 г. до 2008 г.). Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи.
3.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в КНР
(143)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка, получени от 58 китайски съдействащи дружества, показват, че експортните цени за големи пазари на трети държави са по-ниски от цените, които те са постигнали на вътрешния пазар. Тези данни обаче не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(144)
Освен това нивото на експортните цени за трети държави, сравнени с нормалната стойност в Бразилия, показа, че тези експортни цени са като цяло значително по-ниски. Но отново поради причините, обяснени в съображение 140, тези данни не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(145)
В заключение, наличните данни показаха вероятност за продължаване на дъмпинга.
3.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(146)
Всички китайски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това стоковите им наличности са съставени от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това, тъй като дружествата не разполагаха с реални стокови наличности, този елемент не може да се счита за съдържателен показател за анализ на вероятността за продължаване на дъмпинга.
(147)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 58 китайски дружества възлиза на около 9 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 14,5 милиона чифта за 58-те съдействащи дружества или около 65 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 10 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(148)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза, на китайския вътрешен пазар и в трети държави, вероятно е китайските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Друг фактор, който прави пазара на Съюза привлекателен за китайските износители, е размерът му.
(149)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества в Китай, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза със сигурност ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от китайски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
3.6. Практики за заобикаляне на мерките и усвояване
(150)
Както е установено с Регламент (ЕО) № 388/2008, действащите мерки, включващи КНР, бяха заобикаляни чрез доставки през Административен район със специален статут Макао. Вследствие обхватът на мерките беше разширен до доставки от разглеждания продукт, комплектовани във и транзитно прехвърлени през Административен район със специален статут Макао. Тези практики за заобикаляне на мерките показват колко привлекателен е пазарът на Съюза за китайските производители износители.
3.7. Заключение
(151)
Разследването показа, че ако мерките бъдат отменени ще има вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на обема, както и на сравнение на цените между пазарите на Съюза, Китай и трети държави.
(152)
Освен това няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет, заобикаляне на мерките и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за вероятното увеличение на внасяните количества, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (Събития след РПП) по-долу.
(153)
Беше заключено, че вносът от КНР ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
4. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ ВИЕТНАМ, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
4.1. Общи положения
(154)
Вероятното развитие на вноса от Виетнам беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(155)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 51 съдействащи виетнамски производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняване на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 82 % от вноса на пазара на Съюза. На продажните цени на Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация на разположение на Комисията (данни по Тарик). При все това, не беше възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като не обхваща продажбите на вътрешния пазар на Виетнам и износа за трети държави.
(156)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(157)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните от включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходните продукти,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
4.2. Връзка между цените в Съюза и Виетнам
(158)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на виетнамския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаване на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно извършването на подробен анализ на цените на вътрешния пазар на Виетнам. Освен това, както и в случая с КНР, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
4.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(159)
Според данните от статистическата служба на Виетнам и митническата служба на Виетнам (календарна година 2008) около 50 % от износа на виетнамски обувки е направен за пазара на Съюза. Освен това информацията, получена от изготвянето на представителната извадка, показва, че по време на РПП съдействащите вносители също така са продавали много големи количества на пазари на трети държави.
(160)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от виетнамските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това показа, че виетнамските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза.
4.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените във Виетнам
(161)
Като се има предвид ниският обем на продажби, направен от производителите износители на вътрешния пазар във Виетнам, не може да се направи съдържателно заключение по отношение на това сравнение.
4.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(162)
Всички виетнамски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това единствените им стокови наличности са от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това се счита, че в този случай стоковите наличности не са особено съществен показател.
(163)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 51 съдействащи виетнамски дружества възлиза на около 17 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 34 милиона чифта за 51-те съдействащи дружества или около 42 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 6 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(164)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза и на пазари на трети държави, има вероятност виетнамските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Това заключение е подкрепено от привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(165)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества във Виетнам, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от виетнамски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
4.6. Заключение
(166)
Освен продължаването на дъмпинга на високи нива, разследването показа, че ако мерките бъдат отменени, съществува вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(167)
Освен това, няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за увеличение на внасяните количествата, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (събития след РПП) по-долу.
(168)
Беше заключено, че вносът от Виетнам ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
5. СЪБИТИЯ СЛЕД РПП
(169)
Въздействието на събитията след РПП по отношение на КНР и Виетнам също бяха анализирани, защото бяха счетени за достатъчно значителни, за да окажат въздействие върху обема на разглеждания продукт, произвеждан в засегнатите държави и изнасян на пазара на Съюза, както и на цените му.
5.1. Световната икономическа криза
(170)
Кризата започна през втората половина на 2008 г. (т.е. след края на РПП). Някои страни заявиха, че тя ще окаже въздействие върху производството и износа (включително износа за Съюза) на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави поради намаляващото търсене на обувки на световния пазар и на пазара на Съюза.
5.2. Развитие на обема и цените на вноса след РПП
(171)
Още в самото начало следва да се отбележи, че твърденията, направени от страните по отношение на вероятното въздействие на събитията след РПП върху обема на износ от засегнатите държави и потреблението в Съюза, са противоречиви. Някои заинтересовани страни прогнозираха, че износът от засегнатите държави би могъл да спадне с до 25-30 % през 2009 г. в сравнение със стойностите от РПП. Други заинтересовани страни очакваха вносът да остане стабилен. Статистиката на Евростат, налична за първата половина на 2009 г., наистина показва спад от 25 % в обема на вноса от Китай и спад с 28 % в обема на вноса от Виетнам. По отношение на цените, статистиката на Евростат показва увеличение с 34 % за вноса на разглеждания продукт от Китай и увеличение с 26 % за вноса на разглеждания продукт от Виетнам. При все това, като се вземат предвид причините, посочени в съображение 67 по-горе, тези тенденции не могат да бъда счетени за представителни.
5.3. Пренасочване на доставките за внос в Съюза от КНР и Виетнам към други държави
(172)
Някои страни заявиха, че износът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави ще спадне поради пренасочване на доставките от КНР и Виетнам към други държави като Индонезия, Камбоджа и Индия. Беше заявено, че процесът е започнал с налагането на мерките през април 2006 г. и ще продължи, ако мерките бъдат наложени отново след настоящото преразглеждане. Бяха посочени и други причини за подобно пренасочване, най-вече повишаването на производствените разходи. За Китай беше изказано твърдението, че причините са повишаването на разходите за труд, енергия и местните разходи за материали, както и законодателството, свързано с труда и екологията. Като възможна причина за пренасочването към други държави беше посочена и повишената стойност на RMB. За Виетнам беше изказано твърдението, че е налице пренасочване на доставките към други държави поради повишаващите се разходи за труд заедно със загубата на отстъпката от 3,5 % от ОСП от мита върху вноса за Съюза. Освен това беше заявено, че пренасочването на доставките от Китай и Виетнам е станало привлекателно поради подобрената конкурентоспособност в сектора на производството на обувки в държавите, които са новият източник на доставки. Също така беше заявено, че пренасочването е било улеснено от факта, че много производители в засегнатите държави са собственост на или се контролират от дружества в други части на Югоизточна Азия, като Тайван или Хонконг, и поради това че доставките на обувки за пазара на Съюза се контролират от големи вносители на Съюза, които са в състояние лесно да променят източниците си на доставка, когато е необходимо.
(173)
По отношение на КНР, макар и да беше очевидно, че някои износители са преместили част от производството си и могат да продължат да го преместват, за да намалят разходите си, преместването понякога е в други части на КНР (за сметка на крайбрежните провинции, които формират традиционната база за производство на обувки). Подобно преместване само по себе си не би довело до намаляване на производството и износа от КНР.
(174)
По отношение на Виетнам, не се счита за вероятно, че увеличението в митото с 3,5 % вследствие от делението на ОСП е от мащаб, който би предизвикал значително преместване на производството. Макар да не може да бъде изключено, че това деление може да окаже известно въздействие върху обема на износа от Виетнам, не е много вероятно то да засегне значително решенията за източника на доставка на големите вносители в Съюза. Припомня се, че въпреки налагането на антидъмпингови мита, много по-високи от 3,5 %, и Виетнам, и Китай запазват високи нива на внос в Съюза.
(175)
Поради това се счита, че всяко преместване на производство не би било от такъв мащаб, който драстично да промени решенията за източника на доставка на вносителите.
(176)
По отношение на вноса от други държави в Съюза, беше установено, че след налагането на антидъмпинговите мерки, вносът от някои азиатски държави се е увеличил. Това обаче не променя факта, че разглежданият продукт е продължил да се внася от двете разследвани държави в Съюза в значителни количества и на дъмпингови цени.
5.4. Развитие на потреблението на вътрешния пазар в Китай
(177)
Някои страни заявиха, че износът от КНР ще спадне поради увеличаването на потреблението на вътрешния пазар в Китай, насърчавано от политиките на китайските органи. Никоя от страните обаче не представи доказателства, които да позволят оценка на очаквания ръст в потреблението - тази оценка се затруднява още повече поради икономическата криза.
(178)
Макар да не е необосновано да се приеме, че икономическият ръст на Китай напоследък ще доведе до, най-малко в средносрочен план, увеличаване на потреблението на обувки на вътрешния пазар, не бяха представени данни, които да докажат, че този ръст би довел до (по-нататъшно) намаляване на износа за Съюза.
5.5. Заключение
(179)
Икономическата криза предизвиква намаляване на вноса в Съюза от засегнатите държави. При все това, не е необосновано да се приеме, че на определен етап ще последва възстановяване, което от своя страна ще доведе до по-висок обем на продажбите. Дори ако през 2009 г.бъдат постигнати най-високите прогнози от 25-30 %, като цяло обемът на внос от КНР би достигнал над 80 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от над 10 %, а обемът на внос от Виетнам би достигнал около 48 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от около 7 %.
(180)
По отношение на пренасочването на доставките за внос в Съюза, беше установено, че наблюдаваното преместване на производството към днешна дата не е оказало определящо въздействие и че няма данни, че в близко бъдеще би имало голяма промяна в наблюдаваните досега тенденции.
(181)
Износът от засегнатите държави за Съюза продължи да се извършва на дъмпингови цени през РПП. С оглед на икономическата криза и (очакваното) свиване на търсенето, както и в отсъствието на информация относно цените на вноса след края на РПП, която да посочва противното, не изглежда необосновано да се прогнозира, че износът ще продължи да се осъществява на дъмпингови цени.
(182)
С оглед на горепосочените заключения относно събитията през РПП и след края на РПП, се заключва, че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга.
Г. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(183)
След оповестяването на констатациите бяха получени редица коментари. Независимо от това нито един от тях не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ИЗБОР НА СТРАНА АНАЛОГ
(184)
Няколко от страните отново изтъкнаха коментарите, направени от тях в хода на разследването по отношение на избора на страна аналог. Те отново изразиха становището, че изборът на Бразилия не е подходящ, inter alia, поради засилената защита посредством тарифи и неавтоматично лицензиране, по-високата степен на икономическо и социално развитие в сравнение с Китай и Виетнам, предполагаемото специализиране в производството на дамски обувки и твърдените дъмпингови практики. Комисията вече прие за сведение посочените доводи и подробно се произнесе по тях при оповестяването и в съображения 68-108 от настоящия Регламент. Анализът ясно показва, че в настоящия случай изборът на Бразилия за страна аналог беше най-целесъобразен.
2. ПРЕДСТАВИТЕЛНОСТ НА ИЗВАДКАТА
(185)
Някои от заинтересованите страни твърдяха, че извадката на износителите е в по-малка степен представителна, отколкото е посочено в съображения 15 и 18, тъй като дъмпинговият марж е изчислен въз основа на 4 месеца от 12-месечния РПП. Припомня се, че това е обичайно използваната от Комисията методика за изчисление в производства по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, в хода на които следва да се определи дали е налице продължаване на дъмпинга или вероятност той да бъде повторен. Проверката на място потвърди, че 4-те месеца са представителни за пълния период от 12 месеца. Това заключение бе достигнато посредством съпоставянето на разходите и цените в данните, предоставени за 4-те месеца, с останалите 8 месеца. Освен това избраните 4 месеца са последните месеци от всяко тримесечие и поради това са равномерно разпределени в рамките на 12-месечния период. Поради това Комисията не е съгласна, че приложеният метод ограничава представителността на извадката.
3. КЛАСИФИКАЦИЯ НА ПРОДУКТА И СРАВНИМОСТ
(186)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че, както се посочва в съображение 59, като е коригирала допуснатите от съдействащите износители грешки в ПКН, Комисията е променила методологията, използвана в първоначалния случай. Това твърдение е необосновано. Комисията коригира допуснатите от някои износители грешки в ПКН класификация, именно за да използва възприетата в предишния случай система ПКН.
(187)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че е налице недостатъчна степен на пряко съответствие на ПКН и че методът, при който се прибягва до сходни ПКН, е опорочен. Това твърдение не може да бъде прието. Тази система беше приложена още при първоначалното разследване. В изпратените на страните в настоящото разследване конкретни актове за оповестяване, Комисията приложи таблици за съответствията, в които беше обяснено използването на всеки сходен ПКН. Използването на много сходни ПКН гарантира, че бразилските модели и моделите, продавани от страните износители, се сравняват по справедлив начин. Освен това, при необходимост нормалните стойности, които следват от сходните ПКН, бяха коригирани по подходящ начин. Също така нито една страна не направи коментар за евентуална неточност на използван най-сходен ПКН.
4. ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(188)
Някои страни изтъкнаха, че изчисляването на дъмпинга, при което се използва Индонезия като страна аналог е опорочено, тъй като използваните данни не са били нито проверени, нито коригирани по подходящ начин. Комисията разгледа представените от индонезийски дружества данни, чието използване беше предложено от няколко страни. Тъй като не бяха поискани корекции, Комисията не счете за необходимо да прилага такива. Във всички случаи се припомня, че в този конкретен случай Индонезия беше използвана само за целите на кръстосаната проверка на констатациите, направени въз основа на Бразилия.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(189)
Няколко страни изтъкнаха, че намаляването на обема на вноса от Китай и Виетнам между 2005 и 2008 г. (което продължи след РП) и нарастването на цените на внесените продукти през същия период сочи, че няма вероятност от продължаване на вредоносния дъмпинг. Припомня се, че вносът от Китай и Виетнам има над 28 % пазарен дял в Съюза през РПП, който е твърде значителен. Отбелязва се, че в абсолютно изражение обемът на вноса от Китай и Виетнам е бил по-висок през РПП отколкото през ПРП, за който вече беше установен вредоносен дъмпинг. Освен това анализът на проверените данни за износителите от извадката показа, че от 2006 г. насам цените са се понижили.
(190)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че производствените разходи в Китай и Виетнам са се повишили, като по този начин заплахата за конкуренцията от страна на тези дружества е намаляла. Комисията застъпва становището, че тъй като Китай и Виетнам нямат пазарна икономика, повишаването на разходите не води непременно до загуба на конкурентоспособност на световния пазар. Разследването показа, че и двете страни продължават да имат големи пазарни дялове на пазара на Съюза и поради това да представляват заплаха.
(191)
Някои страни посочиха, че докато Съюза прие, че след РПП вносът е намалял поради икономическата криза, това не беше възприето като решаващ елемент за вероятността от повтарянето на дъмпинга. Както бе обяснено в съображения 179-180, това не бе възприето като решаващ елемент, тъй като обемът на вноса след РПП продължава да е твърде висок и има голям дял на пазара на Съюза на дъмпингови цени. Това безспорно са показатели, че е много вероятно дъмпинга да продължи в бъдеще в значителен обем.
(192)
Някои от страните оспориха привлекателността на пазара на Съюза и изтъкнаха, че други целеви пазари, по-специално САЩ и отчасти Русия, представляват поне същия интерес за китайските и виетнамските износители. Освен това беше посочено, че изявленията на една страна относно очаквания значителен ръст на китайския пазар сам по себе си не са били надлежно взети под внимание. Комисията разгледа този въпрос и установи, че пазарът на Съюза продължава да е един от най-привлекателните пазари за китайските износители. Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи. По отношение на очакваното нарастване на потреблението в Китай, Комисията разгледа представените от тази страна доказателства, но счете че те не са достатъчни, за да доведат до промяна в заключенията. Дори ако може да се очаква такова нарастване, не са налице подкрепени с доказателства данни, че нарастването ще е в такъв мащаб, че да доведе до значително понижаване на износа. По посочените съображения, този довод следваше да бъде отхвърлен.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
1. ПРОИЗВОДСТВО И СЪСТОЯНИЕ НА СЪЮЗА
(193)
Искането за преразглеждане беше подадено от СЕС от името на производители от Съюза, представляващи над 25 % от производството на Съюза за разглеждания продукт по време на РПП.
(194)
Една заинтересована страна заяви, че някои от членовете на СЕС, за които се предполага, че са подкрепили жалбата, сами са започнали да внасят голям обем от засегнатите държави. Също така беше заявено, че в Съюза вече не се извършва значително „действително“ производство. Във връзка с това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението.
(195)
В този контекст бяха използвани цялата налична информация, включително информацията, предоставена в жалбата, данни, събрани от производителите от Съюза и националните асоциации преди и след започването на разследването, както и обща статистика за производството, за да се установи общото производство на Съюза и в помощ на разследването. Разследването разкри, че никой от производителите от Съюза, подали жалба, не следва да бъде изключен от определението за производство на Съюза, защото въз основа на информацията, получена чрез жалбоподателя, за никой от тях не беше установено да е свързан с производители износители в засегнатите държави и вносът от засегнатите държави, а ако е имало такъв, е бил минимален. За всяко разглеждано дружество този внос представлява най-много 25 % от производството му в Съюза.
(196)
Както беше посочено в съображение 23 и следващите го, беше установено, че едно от дружествата, включени в представителната извадка за производството на Съюза, е преустановило производството си в Съюза в разглеждания период. Беше разгледано дали това дружество следва да бъде изключено от определението за производство на Съюза. Тежестта на това дружество обаче беше минимална по отношение на цялото производство, както и по отношение на останалата част от представителната извадка (7). Поради това, дори ако това дружество беше изключено, не би имало промяна в цялостната картина по отношение на състоянието.
(197)
Като цяло разследването показа, че в Съюза продължава да има значително производство на обувки от естествена кожа, установено в няколко държави-членки, в които са заети около 262 000 души. Секторът за производство на обувки се състои от около 18 000 МСП, разположени предимно в седем европейски държави и съсредоточени в три основни държави производители.
(198)
Разследването обаче установи, че две дружества, принадлежащи към една и съща група, са свързани с производители износители в КНР и че самата група също е внасяла значителни количества от разглеждания продукт, включително от свързаните с нея производители в КНР. Поради това, тези дружества бяха изключени от понятието за производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(199)
Въз основа на горепосоченото беше установено, че цялото производство на производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент е 366 милиона чифта по време на РПП.
(200)
Като се има предвид, че производителите от Съюза, подкрепящи искането, осъществяват над 25 % от общото производство и в отсъствието на опозиция от същия или по-голям мащаб, се заключва, че искането се подкрепя от основна част от производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
2. РАЗВИТИЕ НА СТРУКТУРИТЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(201)
Данните от настоящия случай се отнасят за разширения съюз от 27 държави-членки, а не на 25-те държави, разгледани в първоначалния случай. Румъния, която се присъедини към Съюза през 2007 г., е значителен производител. Важна част от продукцията ѝ обаче е преобразуването на суровина срещу такса за услуга („производство на ишлеме“) за други дружества в Съюза. Поради това въздействието на действителното румънско производство върху цялото производство на Съюза и други показатели са ограничени. Същото ограничено въздействие може да се приложи и за България. Поради това разширяването не оказа значително въздействие в това отношение.
(202)
Секторът за производство на обувки в Съюза се характеризира с мрежи от микро (с по-малко от десет служители) и малки предприятия. Дружествата с над 500 служители са изключение и в тях е заета ограничена част от цялата работна сила в сектора. Микро и малките предприятия разполагат с предимството на повишена гъвкавост и приспособимост към промените в търсенето на пазара, но от друга страна са по-уязвими финансово спрямо международната конкуренция и от икономическия спад.
(203)
В сравнение с положението, установено в първоначалното разследване, структурите на производство са се променили по много начини. Под натиска на международната конкуренция, много производители изчезнаха, някои напълно, а други станаха дистрибутори на продукция от азиатски и по-близки държави (Босна, Хърватия, Мароко, Тунис, Сърбия). Други решиха да преместят части от производствения процес в рамките на Съюза (Румъния, Унгария, Полша).
(204)
Като част от процеса за промяна на бизнес модела, много стопански субекти също така обединиха производствените си съоръжения чрез интегриране в клъстери, основани чрез гъвкави договори за подизпълнение с други производители. Чрез тази система водещо дружество предоставя дизайна и суровината (която остава собственост на водещото дружество) и прехвърля в близките географски райони производството (или един или повече етапи от производството, като зашиване) в различни специализирани микро дружества, като им дава редовна сезонна дейност чрез договорени количества. В края на процеса водещото дружество плаща такса за извършената от подизпълнителите работа.
(205)
Част от производството също така претърпя промяна в бизнес модела, която се характеризира с преместване на производството към сегмента за висококачествени стоки, насочен към продукти с по-висока стойност. По този начин някои от най-големите производители от Съюза откриха нови възможности, като създадоха собствена марка. Когато е възможно, някои от производителите използват предприятия на франчайзинг само за една марка, други са успели да придобият части от независими предприятия за своята марка.
(206)
Много дружества в тази група освен това са променили дистрибуторската си политика в полза на продажбите на търговци на дребно (или дори собствена продажба на дребно) вместо да продават на търговци на едро. Като цяло тези промени показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели.
(207)
Горепосочените промени към клъстерно производство, сегмент на по-висококачествени продукти и промени в дистрибуторската политика позволиха по-голяма гъвкавост и ефективност чрез обединяване на ресурси, за да използват икономии от мащаба. Това увеличи и способността им да получават необходимите финансови средства от банковата система.
(208)
Тези развития показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели. Голяма част от производството все още е на много ранен етап от промяната на бизнес модела и е нужно още време за завършване на процеса. Втората група, която промени бизнес модела си, се увеличи значително през разглеждания период, но въпреки това не успя напълно да се възползва от намалението в броя на производителите на пазара, както би се очаквало при други условия.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
Таблица 3
Потребление на пазара на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Потребление (в хил. чифта)
724 553
690 285
674 826
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
93
(209)
Очевидното потребление е намаляло със 7 % през разглеждания период, т.е. от 725 милиона чифта през 2006 г. на 675 милиона чифта по време на РПП.
(210)
Намаляването на потреблението следва да се разглежда заедно с паралелното повишаване на потреблението на други видове обувки извън обхвата на продукта (например от текстилни материали, гума и пластмаса). За сравнение, потреблението на обувки от текстилни материали, гума и пластмаса се е увеличило с 23 % в същия период. Това изглежда сочи известна степен на заместване между двете продуктови категории, свързано и с модните тенденции (навлизане на обувки със смесена изработка от синтетични материали и естествена кожа, или обувки от синтетични материали, наподобяващи естествена кожа). Като се има предвид обаче, че повишаването на потреблението на другите видове обувки е далеч по-високо (23 %) от намаляването на потреблението на обувки от естествена кожа (7 %), не може да се заключи, че текстилните и други материали са заместили обувките от естествена кожа до повече от ограничена степен. Освен това средната вносна цена на другите видове обувки е на половина по-малка от цената на обувките от естествена кожа и тази разлика в цената показва ясно, че ако съществуваше голяма взаимозаменяемост между двата вида, далеч по-скъпият сегмент на обувки от естествена кожа щеше да бъде заличен. Напротив, публично достъпно проучване на пазара (8) подчертава, че обувките от естествена кожа ще продължат да имат силна позиция на пазара. Всъщност изглежда, че сега потребителите купуват почти толкова обувки от естествена кожа колкото преди, но освен това купуват значително повече обувки от текстилни и синтетични материали.
2. НАСТОЯЩ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
2.1. Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос през РПП
Таблица 4
Общ обем на вноса от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г. (9)
РПП (9)
КНР (хил. чифта)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Индекс 2006 г.
100
78
79
Индекс: ПРП = 100
100
292
251
195
198
Пазарни дялове
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам (хил. чифта)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Индекс 2006 г.
100
79
87
Индекс: ПРП = 100
100
98
77
61
67
Пазарни дялове
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Общият внос от Китай е спаднал от 157 на 125 млн. чифта по време на разглеждания период, или от 21,6 % на 18,5 % на пазара на Съюза.
(212)
Както е показано по-горе обаче, в сравнение с ПРП след края на системата за квоти (1 януари 2005 г.) вносът от Китай се е увеличил значително въз основа на ниските цени на вноса. Нивото на вноса е намаляло след налагането на мерките, като през 2007 г. и през РПП се е стабилизирало на над 120 милиона чифта - почти два пъти повече от обема на вноса по време на ПРП.
(213)
Освен това, следва да се подчертае, че разследването за заобикаляне на мерките установи, че китайските дъмпингови продукти избягват митата и излагат на риск коригиращия ефект на мерките, като заобикалят горепосочените мерки през Макао по смисъла на член 13 от основния регламент. Това показва, че пазарът на Съюза продължава да е много важен за китайските производители износители.
(214)
Вносът от Виетнам е спаднал през разглеждания период от 79 на 69 милиона чифта. Въпреки този спад от над 13 % в сравнение с ПРП, нивото на внос остава значително и пазарният дял е общо взето стабилен около 10 % по време на РПП.
(215)
Общият внос от Китай и Виетнам възлиза на 237 милиона чифта през 2006 г., 185 милиона чифта през 2007 г. и 194 милиона чифта през РПП. Макар да има намаляване на обема през разглеждания период, нивото на внос все още е по-високо от нивото, довело да налагането на мерките (166 милиона). Съвместният пазарен дял на Китай и Виетнам е спаднал от 32,7 % на 28,7 % през периода, но и в този случай пазарният дял през РПП е значително по-висок от този през ПРП, който беше 23 %.
2.2. Кумулативна оценка на въздействието от разглеждания дъмпингов внос
(216)
Комисията разглежда дали въздействието от дъмпинговия внос от засегнатите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В този член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако е определено, че a) установеният дъмпингов марж във връзка с вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е уместна с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(217)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от засегнатите държави, е по-висок от de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от държавите не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. В действителност, обемът на вноса за КНР и Виетнам представляваше съответно 18 % и 10 % от потреблението на Съюза по време на РПП.
(218)
Разследването също така показа, че условията за конкуренция както между продуктите на дъмпинговия внос, така и между продуктите на дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза са подобни. Беше установено, че независимо от произхода си, обувките с горна част от естествена кожа, произвеждани/продавани от засегнатите държави, и обувките, произвеждани/продавани от производството на Съюза, се конкурират, тъй като са сходни по отношение на основните си характеристики, взаимозаменяеми от гледна точка на потребителя и разпространявани чрез едни и същи дистрибуторски канали. Разследването също така разкри, че и за двете държави обемът на вноса се е развил паралелно: и двете държави са отбелязали спад във вноса си от около 10-25 % между 2006 г. и РПП. Цените на вноса от тези две държави също са от един и същ порядък. Освен това се установи, че тези цени подбиват цените на производството на Съюза на сравнимо ниво на търговията.
(219)
Въз основа на това беше заключено, че всички условия за кумулация са изпълнени и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави следва да се оценява съвместно за целите на анализа на вредата.
2.3. Динамика на цените и ценово развитие на вноса на разглеждания продукт
Таблица 5
Динамика на цените от разследваните държави
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР EUR/чифт
8,4
8,4
8,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
103
Виетнам EUR/чифт
10,2
9,7
9,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
96
94
Източник: Евростат.
(220)
Средните цени на вноса от Китай през разглеждания период са се запазили сравнително стабилни на около 8,4 EUR за чифт. Това е приблизително с 20 % по-високо от нивото на цената през ПРП (7,2 EUR). Средните цени на вноса от Виетнам са се понижили по време на разглеждания период и през РПП са близо до нивото от 9,2 EUR, което се наблюдава през ПРП. Оценката на тенденциите в средните цени обаче не взема предвид промените в продуктовия асортимент, които може да са възникнали през разглеждания период.
2.4. Подбиване на цените
(221)
Подходът за изчисляване на подбиването на цените следва подхода, използван в първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на включените в представителната извадка производители износители бяха сравнени с цените на производството на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за сравними видове продукти през РПП. Цените на производството на Съюза бяха коригирани към нивото франко завода и сравнени с цената CIF на вноса на границата на Съюза, плюс антидъмпингови мита и митнически задължения. Това сравнение на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки. За обективно сравнение бяха направени корекции, които да отразят разходите, направени в Съюза от вносителите, като разходи за дизайн, подбор на суровини и др., които в противен случай не биха били отразени в цената на вноса. Това беше обосновано, тъй като внасяните обувки се произвеждат по поръчка въз основа на спецификациите (суровини, дизайн), предоставени от самите вносители.
(222)
Въз основа на цените на съдействащите производители износители, установеният марж на подбиване на цените по държава, изразен като процент от цените на производството на Съюза, е както следва:
Таблица 6
Марж на подбиване на цената
Държава
Подбиване на цената
КНР
31,9 %
Golden Step (КНР)
37,1 %
Виетнам
38,9 %
3. ВНОС ОТ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
3.1. Пазарен дял и цени на обема на вноса в РПП
Таблица 7
Обем на вноса от трети държави
Обем
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия (млн. чифта)
50
55
56
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
112
Пазарен дял
7 %
8 %
8 %
Индонезия (млн. чифта)
20
29
31
Индекс: 2006 г. = 100
100
144
158
Пазарен дял
3 %
4 %
5 %
Бразилия (млн. чифта)
21
22
21
Индекс: 2006 г. = 100
100
102
98
Пазарен дял
3 %
3 %
3 %
Тайланд (млн. чифта)
11
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
107
Пазарен дял
2 %
2 %
2 %
Тунис (млн. чифта)
10
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
124
130
Пазарен дял
1 %
2 %
2 %
Мароко (млн. чифта)
10
10
10
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
Пазарен дял
1 %
1 %
1 %
Други - (млн. чифта)
63
67
59
Индекс: 2006 г. = 100
100
107
93
Пазарен дял
9 %
10 %
9 %
Общо (млн. чифта)
185
207
201
Индекс: 2006 г. = 100
100
112
109
Пазарен дял
26 %
30 %
30 %
Таблица 8
Стойности на вноса от трети държави
Стойности
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия EUR/чифт
11,34
11,67
11,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
106
Индонезия EUR/чифт
9,98
10,06
9,67
Индекс: 2006 г. = 100
100
101
97
Бразилия EUR/чифт
15,8
15,78
16,83
Индекс: 2006 г. = 100
100
100
107
Тайланд EUR/чифт
12,56
13,54
13,55
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
108
Тунис EUR/чифт
12,76
13,2
13,39
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
105
Тунис EUR/чифт
14,6
15,05
14,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
103
Други EUR/чифт
14,64
14,25
15,26
Индекс: 2006 г. = 100
100
97
104
Други EUR/чифт
13,16
13,07
13,40
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
102
(223)
Както се вижда по-горе, общият внос от трети държави се е увеличил в абсолютно изражение през разглеждания период. Целият внос се е увеличил от 185 млн. чифта през 2006 г. на 201 млн. чифта през РПП, а пазарният дял се е увеличил от 26 % на 30 % през РПП.
(224)
Цените от трети държави обаче са средно с 34 % по-високи от цените на Китай и 28 % по-високи от цените на Виетнам.
Ж. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ ЗАБЕЛЕЖКИ
(225)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията анализира всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Съюза.
(226)
Както беше обяснено по-горе, като се има предвид особеността на сектора и големия брой производители от Съюза, подали жалби, следваше да бъдат използвани разпоредбите относно изготвянето на представителни извадки. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха установени на следните две нива:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажби, пазарен дял, заетост, производителност, ръст, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от националните асоциации на производителите от Съюза и отделните дружества. На тези фактори беше направена кръстосана проверка, където беше възможно, с цялата информация, предоставена от съответните статистически служби;
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестициии възнаграждения) беше извършен за отделните дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
2. МАКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
2.1. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 9
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство (хил. чифта)
390 314
383 692
365 638
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
94
Капацитет (хил. чифта)
551 844
571 663
564 091
Индекс: 2006 г. = 100
100
104
102
Използване на капацитета
71 %
68 %
66 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
92
Източник: Данни, свързани с ЕС27: Продком, потвърдено от данни от отделните производители, както и от асоциациите на производителите. Забележка: както беше обяснено по-горе в съображение 23, разследването разкри, че продукцията на производителите от Съюза, включени в представителната извадка, е с между 18-21 % по-ниска през разглеждания период в сравнение с първоначално посоченото поради състоянието на един определен производител. Въз основа на информацията в досието нямаше данни, че заключението за този производител би било приложимо за целия сектор. При все това, беше разгледана възможността заключението за по-малкото по обем производство да е валидно за цялото производство на Съюза. С оглед да се провери въздействието на тази възможност, ако се приложи за цялото производство на Съюза, беше направена кръстосана проверка въз основа на допускането за намаление от 20 % на общото производство на Съюза през разглеждания период. Отбелязва се, че разликата между обема на производството на представителната извадка, определен в разследването, и обема, посочен първоначално, остана стабилна през разглеждания период само с минимални колебания. Поради това беше заключено, че цялостната тенденция във факторите на вредата, свързани с настоящото разследване (пазарен дял, производителност и др.) няма да бъдат засегнати.
(227)
Производството е спаднало с 6 % през разглеждания период, като до голяма степен отразява спада в потреблението на обувки от естествена кожа, отбелязано през същия период.
(228)
Някои заинтересовани страни, представляващи вносители и търговци на дребно, заявиха без да представят доказателства, че спадът в производството в Съюза ще следва да се разглежда по-скоро като положителен показател, вместо като знак, че производството на Съюза продължава да понася вреда през разглеждания период. Според тези страни спадът в производството е последица от процес на съзнателно рационализиране на производството на Съюза, чрез който сегментът на по-нискокачествени стоки беше изоставен в полза на сегмента за стоки със средно и високо качество, в които производството на Съюза винаги е било конкурентоспособно.
(229)
В тази връзка обаче следва да се подчертае, както вече беше определено и в първоначалното разследване, че много производители от Съюза изчезнаха, тъй като не бяха в състояние да се конкурират с дъмпинговите стоки - не непременно поради присъща или структурна липса на конкурентоспособност. Поради това твърдението, че спадът в производството на Съюза следва да се разглежда като положителен показател, се отхвърля.
(230)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че използването на капацитета на производството на Съюза се е запазило стабилно, показва, че не е нанесена вреда.
(231)
Както вече беше заключено в първоначалното разследване, действителният капацитет в този сектор до голяма степен зависи от броя на наличните работници, отколкото от техническия капацитет на машините в производствената линия. Поради това капацитетът най-добре се измерва като се оцени нивото на заетостта, както е представено подробно по-долу в раздел 2.3. Във всеки случай противно на твърдението, изказано от страните, разследването показа, че използването на капацитета, когато се оценява от гледна точка на техническия капацитет, е спаднало от 71 % на 66 % през разглеждания период и аргументът, че стабилният процент на използване не е знак за вреда, поради това не може да бъде приет.
2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 10
Обем на продажбите и пазарен дял
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби (в хил. чифта)
302 784
298 116
279 865
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
92
Пазарен дял
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
99
(232)
През разглеждания период продажбите на производството на Съюза намаляха в абсолютно изражение с 8 %. Обаче с оглед на факта, че през същия период има спад на потреблението със 7 %, производството на Съюза въпреки това успя да запази пазарния си дял стабилен. При сравняване на състоянието с първоначалното разследване, по време на което се наблюдаваше спад в продажбите от 33 %, също така става ясно, че свободният спад на продажбите и пазарния дял спря след налагането на мерките.
(233)
Една заинтересована страна заяви, че не съществува вреда, тъй като производството на Съюза е увеличило пазарния си дял през разглеждания период. Разследването обаче показа, че пазарният дял на производството на Съюза е претърпял много малко промени през разглеждания период. Освен това, както беше посочено по-горе в раздел Д.2, можеше да се очаква рационализирането на производството и промяната на бизнес модела да позволят на дружествата, които остават, да увеличат съществено присъствието си на пазара. Фактът, че продажбите на производителите от Съюза са останали непроменени показва, че предизвиканият от дъмпинговия внос натиск продължава да бъде повод за загриженост.
(234)
Някои заинтересовани страни заявиха, че фактът, че производството на Съюза не е увеличило пазарния си дял след въвеждането на митата показва, че производството на Съюза не е успяло да се възползва от митата и че внесените продукти във всеки случай не са заместими с произвежданите в Съюза продукти.
(235)
Отново следва да се подчертае, че пазарният дял е само един от разглежданите показатели и че, както е посочено подробно по-долу относно останалите фактори, разследването е показало, че съществува значителна конкуренция между произвежданите в Съюза продукти и продукта, внасян от засегнатите държави. Въпреки че е вярно, че производителите от Съюза не успяха значително да увеличат пазарния си дял, големият спад в продажбите, установен при първоначалното разследване, беше преустановен и мерките позволиха на производителите от Съюза да стабилизират продажбите и пазарния си дял. По-нататъшното увеличаване на пазарния дял изглежда е било спряно от ценовия натиск, предизвикан в съществена степен от дъмпинговия внос, както е посочено в съображения 261-262.
(236)
Други заинтересовани страни заявиха, че производството на Съюза е отбелязало голямо подобрение по отношение на износа и поради това вредата вече не е налична.
(237)
Както е посочено в таблицата по-долу, разследването обаче противоречи на това твърдение и разкри, че износът на производството на Съюза през разглеждания период е показал слабо намаляване вместо увеличение.
(238)
Във всеки случай, следва да се отбележи, че износът възлиза само на 25 % от продажбите на производителите от Съюза. Поради това резултатите в рамките на Съюза все още остават най-важният фактор за определянето на финансовото състояние на производителите от Съюза. Освен това разследването не показа, че увеличаването на износа би провокирало спад в продажбите в Съюза.
(239)
С оглед на горепосоченото, аргументът, че подобрението в износа би неутрализирало вредата, понесена от производството на Съюза, не може да бъде приет.
Таблица 11
Износ на продукнти на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Износ на продукти на Съюза (в хил. чифта)
91 395
89 845
89 739
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
98
Източник: Евростат.
2.3. Заетост
Таблица 12
Заетост
2006 г.
2007 г.
РПП
Обща заетост (в хил.)
267
264
262
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
(240)
Производителите от Съюза осигуряват заетост на около 260 000 души, пряко участващи в производството на разглеждания продукт през РПП.
(241)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че нивата на заетост в производството на Съюза са се запазили стабилни показва, че вече не се понася вреда.
(242)
В този контекст се напомня, че оценката на вредата следва да бъде основана на анализ на всички уместни показатели, а не само на един изолиран фактор. Освен това разследването потвърди, че заетостта в производството на Съюза е отбелязала лек спад (- 2,0 %). Фактът, че голяма част от производството на Съюза премина към система на клъстерно производство, вероятно е помогнал нивата на заетост да не се понижат повече и е позволил да се запази важно ноу-хау в производствените дружества.
(243)
Друга заинтересована страна посочи, че по-скоро липсата на налична работна сила в Съюза, а не конкуренцията на вноса от засегнатите държави, е един от основните източници на проблеми, пред които е изправено производството на Съюза.
(244)
Като се има предвид обаче, че не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение и тъй като заключенията от разследването не показват, че наличието на работна сила е съществен проблем за производителите от Съюза, този аргумент не може да бъде приет.
2.4. Производителност
Таблица 13
Производителност
2006 г.
2007 г.
РПП
Производителност
1 461
1 453
1 391
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
95
(245)
В настоящото преразглеждане средната производителност през разглеждания период беше оценена въз основа на общата заетост, включително цялата работна сила на всички производствени съоръжения в една клъстерна система. През периода производителността е намаляла в умерена степен. Както беше посочено в раздел Д.2, производителността е свързана с цялостната структура и вида на обувките, произвеждани в дружествата, и може да се различава много в отделните държави и в отделните дружества. Поради това този спад не може да се счита за значителен.
2.5. Ръст
(246)
Между 2006 г. и РПП пазарният дял на производството на Съюза се запази стабилен, но като се има предвид намаляването на потреблението, производителите от Съюза понесоха загуби в продажбите в абсолютно изражение.
2.6. Размер на дъмпинговия марж
(247)
Що се отнася до въздействието върху производството на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж с оглед обема и цените на вноса от засегнатите държави, това влияние не може да се счита за незначително.
2.7. Възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг или субсидиране
(248)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам бяха наложени през октомври 2006 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е посочено по-долу.
3. МИКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
3.1. Складови наличности
Таблица 14
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил чифта)
163
120
198
Индекс: 2006 г. = 100
100
73
121
Източник: проверени отговори на въпросници.
(249)
Складовите наличности са останали незначителни в размер на около 2 % от продукцията. Припомня се, че значението на този показател не следва да се надценява, тъй като производството на този вид продукт се осъществява по поръчка и складовите наличности в определен момент са резултат от продадени, но все още недоставени стоки.
3.2. Продажни цени
Таблица 15
Продажни цени
2006 г.
2007 г.
РПП
EUR/чифт
26,6
29,5
34,6
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
130
Източник: проверени отговори на въпросници.
(250)
През периода продажните цени се увеличиха с 30 %. Това увеличение е в резултат на два основни фактора. От една страна, то е в резултат на промените в бизнес модела, както е посочено по-горе; от друга страна, то е в резултат на увеличаването на разходите, което се дължи основно на суровините.
3.3. Паричен поток, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Таблица 16
Паричен поток - рентабилност - възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
7 720
13 101
13 337
Индекс: 2006 г. = 100
100
170
173
% на печалбата от нетния оборот
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
261
231
Възвръщаемост на инвестициите
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
240
217
Източник: проверени отговори на въпросници.
(251)
Нивото на печалбите на производството на Съюза през разглеждания период се е подобрило от 1,3 % през 2006 г. на 3 % през РПП. Подобрението на печалбата е оказало влияние върху динамиката на паричния поток и възвращаемостта на инвестициите. Това обаче следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
(252)
Някои заинтересовани страни заявиха, че реализираната печалба на производството на Съюза се е подобрила значително и че тази печалба всъщност е значително по-висока от целевата печалба от 6 %, установена в първоначалното разследване. Поради това беше заявено, че вече не съществува вреда, независимо от състоянието на останалите показатели за вреда.
(253)
В този контекст следва да се отбележи, че макар да е вярно, че нивото на рентабилност се е увеличило, разследването разкри, че производството на Съюза не е успяло да достигне целевата печалба от 6 %, определена в първоначалното разследване. Можеше да се очаква по-ясно изразено увеличение в нивото на печалба, не на последно място, когато се вземат предвид усилията на голяма част от производството да премине към нови бизнес модели. Това показва, че производството все още е в нестабилно състояние от гледна точка на рентабилността. Поради това аргументът, че нивото на печалбите показва, че производството на Съюза вече не понася вреда, следва да бъде отхвърлен.
3.4. Способност за привличане на капитали
(254)
Разследването показа, че малките и средните предприятия, които на практика съставляват целия сектор, поради все още нестабилното си финансово положение не са в състояние да предоставят достатъчни банкови гаранции и поради това срещат трудности при привличането на нови капитали.
3.5. Инвестиции
Таблица 17
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил. EUR)
9 019
13 777
20 979
Индекс: 2006 г. = 100
100
153
233
Източник: проверени отговори на въпросници.
(255)
Макар че през разглеждания период инвестициите наистина са се увеличили, в абсолютно изражение те представляват едва 6 % от оборота през РПП. Освен това увеличението е повлияно от направени по изключение инвестиции в сгради от един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка. В противен случай нивото на инвестициите през референтния период щеше да бъде стабилно и на ниски нива. Както и преди, това следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
3.6. Възнаграждения
Таблица 18
Възнаграждения
2006 г.
2007 г.
РПП
Заплати и възнаграждения (в хил. EUR)
21 305
23 186
23 855
Индекс: 2006 г. = 100
100
109
112
Средни заплати и възнаграждения на човек (в EUR)
21 826
21 418
21 897
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
100
Източник: проверени отговори на въпроси.
(256)
Средното възнаграждение се запази непроменено през разглеждания период, което показва, че действителните заплати се понижават и не следват нормалното си развитие. Това само показва допълнително нивото на натиск, което изпитват производителите от Съюза.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(257)
Както стана ясно от горепосоченото, беше установено, че не всички посочени в основния регламент фактори имат пряко отношение към състоянието на производството на обувки в Съюза при определянето на вредата. По-специално, като се има предвид, че производството се извършва по поръчка, стокови наличности обикновено или няма или представляват изпълнени поръчки, които все още не са доставени/фактурирани и поради това беше установено, че нямат особено значение за анализа на вредата. По подобен начин, тъй като секторът остава трудоемък, производственият капацитет не е технически ограничен и зависи основно от броя на наетите от производителите работници.
(258)
Анализът на макропоказателите с по-пряка връзка със състоянието на производството на Съюза показва, че производството на Съюза, както и обемът на продажбите са намалели с приблизително един и същ процент през разглеждания период. Следователно продажбите, пазарният дял и заетостта на производителите от Съюза са останали стабилни. Производителността е намаляла, но само в умерена степен. Като цяло, макар да можеше да се очаква преминаването към нов бизнес модел да увеличи продажбите и продукцията на производителите от Съюза, които остават, също така е ясно, че резкият икономически спад, който понесе производството преди налагането на мерките, спря след тяхното налагане. Това позволи на голяма част от производството на Съюза също така да промени бизнес модела посредством рационализиране на производствените процеси чрез разработване на специализирани клъстери, преминаване към по-висок продуктов сегмент, както и преминаване от разпространение на едро към пряко снабдяване на търговци на дребно.
(259)
Анализ на съответните микропоказатели също подкрепя частичното възстановяване на производството на Съюза, като показва увеличение на продажните цени, паричните инвестиции и печалбата. Въпреки това производството все още не може да се възстанови до нормалното ниво на печалба и инвестиции и продължава да изпитва проблеми с привличането на капитали и в развитието на заплатите, което показва, че състоянието все още е нестабилно и че вредата не е напълно отстранена.
(260)
Като цяло разследването разкри, че производството на Съюза продължава да понася съществена вреда.
5. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.1. Въздействие на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(261)
Въпреки че общият обем на вноса от засегнатите държави е намалял през разглеждания период, обемът през РПП все още далеч надвишава обема от първоначалното разследване. В случая с Китай нивата са почти два пъти по-високи от нивата през ПРП и макар обемът на вноса от Виетнам да е намалял през същия период, неговото присъствие на пазара все още е значително с пазарен дял от около 10 %.
(262)
Анализ на цените на вноса от засегнатите държави през разглеждания период показва, че цените на вноса от Китай са останали стабилни, докато цените на вноса от Виетнам са се понижили. В сравнение с цените от ПРП, китайските цени са се увеличили с около 20 %, но цените на вноса от Виетнам са близки до цените, установени в ПРП. Въпреки разликите в продуктовия асортимент и съображенията относно нивото на търговия е ясно, че средните цени на вноса от 8,6 EUR за КНР и 9,51 EUR от Виетнам продължават да предизвикват сериозна загриженост сред производителите от Съюза, чиито средни цени са доста над 30 EUR. Това става дори по-ясно, когато се разгледат нивата на подбиване на цените, които са се увеличили драстично в сравнение с ПРП. За Китай нивата на подбиване на цените са се увеличили от 13,5 % на 31,9 % през този период, а за Виетнам съответното увеличение е от 15,9 % на 38,9 %.
5.2. Заключение относно въздействието на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(263)
Въз основа на горепосоченото следва да се заключи, че вносът от засегнатите държави както по отношение на обема, така и на цената продължава да оказва негативно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
(264)
Комисията анализира задълбочено дали други известни фактори освен дъмпинговия внос биха могли да имат отношение към продължаването на вредата за производителите от Съюза, за да се увери, че възможната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.3.1. Липса на конкуренция между обувките, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави
(265)
Някои заинтересовани страни заявиха, че няма връзка между вноса от засегнатите държави и резултатите на производството на Съюза. По-специално беше изказано мнението, че не съществува заменяемост между продукта, произведен в Съюза, и разглеждания продукт. Според тези страни няма конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и внасяните от Китай и Виетнам обувки, тъй като първите обикновено се пласират в пазарните сегменти със средно до високо качество, докато вторите са предназначени предимно за сегментите със средно до ниско качество. Фактът, че производството на Съюза не е успяло да си възвърне пазарния дял след налагането на мерките, беше използвано като доказателство за това. Общото подобрение по отношение на другите показатели за вреда вместо това е последица от промяната на бизнес модела от страна на производството на Съюза, поради което намаляването на производството и преминаването към производство с по-висока добавена стойност смекчава вредата, която преди е понасяло част от производството на Съюза. Относно затрудненията, които е изпитала другата група производители от Съюза се твърдеше, че те са причинени по-скоро от неспособността за приспособяване отколкото от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(266)
Разследването показа, че макар част от производството на Съюза да се премества и към сегмента на по-висококачествените стоки, то все още заема части от ниския сегмент и голяма част сегмента на стоки със средно качество. Ако бъде разгледан дъмпинговият внос, става ясно, че той обхваща не само сегмента на стоките с ниско качество, но и сегмента на стоките със средно качество, а в някои случаи дори сегмента на стоките с по-високо качество. С други думи, съществува значителна конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави.
(267)
Бяха изказани и мнения, че няма конкуренция между производителите от Съюза и разглежданите износители, тъй като производителите от Съюза са се съсредоточили върху продукти за определена пазарна ниша и не предлагат пълната гама специализирани обувки като туристически обувки, обувки за боулинг и ортопедични обувки. В този контекст следва обаче да се отбележи, че тези специализирани обувки формират само малка част от разглеждания продукт и поради това въздействието не може да бъде значително. Във всеки случай, разследването показа, че противно на твърдението, тези специализирани обувки се произвеждат в Съюза, макар и в ограничени количества, и са в пряка конкуренция с вносните специализирани обувки. Освен това, както е посочено по-горе, в момента се наблюдава увеличаване на конкуренцията между много от тези специализирани обувки и класическата „кафява обувка“, традиционно произвеждана от производството на Съюза.
(268)
Що се отнася до сравнението между производството на Съюза и вноса от засегнатите държави по отношение на възрастта и пола, разследването показа, че в Съюза се произвеждат значителни количества мъжки, дамски и детски обувки. Фокусът е насочен върху дамските обувки, които представляват около 55 % от производството, докато мъжките и детските обувки съставляват съответно 35 % и 10 %. В разбивката по възраст и пол за обувки, внесени от засегнатите държави, цифрите се различават, като по-специално фокусът е насочен най-вече върху детските обувки - около 25 %. Въпреки тези различия, ясно е, че и трите категории обувки се продават на пазара на Съюза в значителни количества от производството на Съюза, както и от износители.
5.3.2. Липса на ефективност на производителите от Съюза, структурни недостатъци и въздействие на глобализацията.
(269)
Една страна, представляваща интересите на потребителите, заяви, че дъмпингът, за който се правят твърдения, не е оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, и не нелоялната търговия, а по-скоро тенденцията към глобализация и преместването на производството в държави с по-ниски разходи е в основата на загубата на работни места и затварянето на фабрики в Съюза.
(270)
Няколко други заинтересовани страни също посочиха неспособността на производството на Съюза да се възползва от мерките и въздействието на промяната в бизнес модела сред производителите от Съюза като доказателство в подкрепа на твърдението, че няма връзка между вноса и резултатите на производството на Съюза.
(271)
Според тези твърдения производството на Съюза е структурно неспособно да се конкурира на пазара на масовото производство до голяма степен поради липса на необходимата работна сила и разходите за нея. Като последица значителна част от производството на Съюза премина към нов бизнес модел и инвестира в продуктово новаторство и подобряване на продуктите, за да измести фокуса от сегмента на продукти с ниско до средно качество към сегмента на продукти със средно до високо и луксозно качество. Дружествата, които са се насочили към продукти от определена пазарна ниша с по-висока добавена стойност, също показват добро ниво на производствени резултати. От друга страна, онези дружества, които не са успели да отговорят на глобализацията, продължават да показват слаби резултати. Според този аргумент състоянието на производителите от Съюза следователно следва да бъде разглеждано като последица от собствената им бизнес стратегия и не е свързано с вноса от засегнатите държави.
(272)
Както беше посочено по-горе в раздел Д.2 и Ж.4, разследването наистина разкри разнородна картина на състоянието на производството на Съюза. Части от производството произвеждат обувки без марка в сегмента на стоки с ниско до средно качество и продават чрез търговци на едро, вместо пряко на търговците на дребно. Това не означава обаче, че тези дружества са неефективни по своята същност. От разследването става ясно, че независимо от конкурентната си позиция, затрудненото положение, в което се намират, се дължи в съществена степен на дъмпинговия внос. Като последица те са в изключително затруднено финансово положение и състоянието им се е влошило рязко по време на разглеждания период. Много от тези дружества полагат усилия да се преориентират към сегмента на стоки със средно до високо качество и да променят дистрибуторските канали, но настоящият натиск, предизвикан от дъмпинговия внос, поставя изключителни затруднения пред този процес.
(273)
Въпреки подчертаното подобрение и приспособяване на бизнес модела, дружествата, които са преразгледали бизнес модела си, не достигат целевата печалба от 6 %, както е установено в първоначалното разследване. Това показва, че тази група също е засегната от цялостния натиск на спада, изпитван от всички сегменти вследствие на дъмпинговия внос. Поради това изглежда, че тази група е можела да се възстанови напълно, ако не е била поставена под натиска за понижение на цените, причинен от продължилия (и дори увеличен) внос на дъмпингови обувки от естествена кожа.
(274)
Фактът, че дори преминалите към нов бизнес модел дружества все още са засегнати от вредния дъмпинг, въпреки че са изключително ефективни по отношение на обединяването на ресурси и специализирането, подсказва, че липсата на ефективност и структурните проблеми в производството не нарушават връзката между дъмпинга и понесената вреда.
5.3.3. Въздействие на вноса от трети държави
(275)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че разрастващият се сектор на производството на обувки в трети държави е увеличил драстично износа за Съюза. В тази връзка беше заявено, че вносът от трети държави е оказал значително въздействие върху състоянието на производството на Съюза по време на разглеждания период и ще бъде също толкова важен при анализа на вероятното продължаване или повтаряне на вредата, ако мерките бъдат прекратени. Според тези страни прекратяването на мерките ще засегне баланса между вноса от засегнатите държави и вноса от други държави, тъй като двата източника могат да бъдат взаимно заменени. Поради това прекратяването на мерките няма да окаже влияние върху производството на Съюза.
(276)
В тази връзка разследването показа, че вносът от трети държави с ниски цени, като Индия и Индонезия, е голям и се увеличава. Секторът за производство на обувки до голяма степен е организиран в международни групи, които имат различни производствени бази в различни държави. Това позволява известна степен на гъвкавост за преместване на производството щом бъде създадена производствена база в други държави. Разследването показа, че установяването в нова държава би могло да се осъществи за период от една до две години.
(277)
По отношение на пазарния дял, изгубените от Китай и Виетнам дялове може да са били заети от други държави износителки - по-специално от Индия и Индонезия. Въздействието от техните цени обаче не е сравнимо с въздействието на цените на вноса от Китай и Виетнам. Макар да не се взема предвид разликата в продуктовия асортимент, разликата в цените е особено голяма в случая с Индия, където средната експортна цена е с 25,8 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Виетнам, и с 40,3 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Китай. Поради това въздействието им върху производството на Съюза е значително по-слабо изразено. Средната експортна цена на обувки, внасяни от Индонезия, е с 13,2 % по-висока от средната експортна цена на обувките, внасяни от Китай, и сравнима със средната експортна цена на обувките, внасяни от Виетнам. Въпреки това, обемът на вноса от Индонезия все още означава, че относителното му въздействие би следвало да е ограничено. С оглед на горепосоченото, сравнителният обем и по-високите цени на вноса от други азиатски държави не позволяват да се заключи, че тяхното въздействие би било достатъчно да наруши връзката между вредата, понесена от производството на Съюза, и големия обем на дъмпинговия внос от Китай и Виетнам.
5.3.4. Въздействие на промените в потреблението и предпочитанията на потребителите и въздействие на промените в структурата на сектора за търговия на дребно в Съюза
(278)
Беше заявено също, че слабите резултати на производството на Съюза не следва да се свързват с вноса от засегнатите държави, а по-скоро с намаляването на потреблението в Съюза. Твърди се, че това намаляване на потреблението е свързано с промените в модните тенденции, които са преминали от официални към по-всекидневни обувки. Вследствие на това потребителят е променил предпочитанията си в полза на сегмента с по-ниски цени, който обикновено е представляван от вноса от трети държави.
(279)
В тази връзка разследването показа, че се наблюдава намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Ако обаче имаше пълна взаимозаменяемост между обувките от естествена кожа и обувките от други материали, това намаляване щеше да е много по-ясно изразено. Намаляването на потреблението и промените в предпочитанията на потребителите поради това изглежда сами по себе си не са фактор, който би нарушил причинно-следствената връзка.
(280)
Разследването показа също, че в търговията на дребно на обувки са се появили нови звена с намаляване на дела на традиционния магазин за обувки и увеличаване на дела на няколко нови вида търговски обекти, сред които универсални магазини, магазини за облекла, както и супер/хипермаркети, в които се осъществява значителна част от продажбите, вероятно над 40 %.
(281)
Също така беше заявено, че този висококонкурентен сценарий оказва натиск за намаляване на цените и че този ефект има по-голямо въздействие върху производството на Съюза, отколкото дъмпинговият внос. Въпреки че самият натиск от сектора на търговията на дребно не може да бъде изключен като фактор, който може да окаже въздействие върху производството на Съюза, следва също така да се има предвид, че тази структура зависи от намирането на доставчици, които могат да снабдяват на толкова ниски цени. Големият обем на дъмпинговите продукти със сигурност е основен фактор за развитието и поддържането на този ценови натиск. Освен това, фактът, че производителите от Съюза са успели да повишат цените, също би показало, че въздействието на промените в структурата на търговията на дребно не е от такъв характер, че да наруши връзката между вредата и дъмпинговия внос.
5.3.5. Въздействие на резултатите от износа на производителите от Съюза
(282)
Слабите резултати на износа на производството на Съюза, свързани с високата стойност на еврото спрямо щатския долар, също се изтъкват като причина за вредата, понесена от производството на Съюза, и поради това тази причина следва да се разграничи от въздействието на вноса от засегнатите държави.
(283)
Въпреки това, едно сравнение между общите цени на вътрешния пазар и целия износ по-скоро би показало, че експортните цени на производителите от Съюза са се повишили с около 12 % през разглеждания период и че тези цени по време на РПП са били с около 20 % по-високи от цените на вътрешния пазар. Обемът на износа се е запазил стабилен и е поел около 25 % от производството. Като се има предвид, че разследването показа, че износът на производителите от Съюза се е понижил съвсем слабо, не може да бъде потвърден аргументът, че резултатите от износа са причината за вредата за Съюза.
5.4. Заключение относно въздействието на други фактори
(284)
Както стана ясно от гореизложеното, няколко заинтересовани страни заявиха, че фактори, различни от дъмпинговия внос, са основната причина за вредата за производството на Съюза.
(285)
Съответните други фактори бяха установени и внимателно анализирани. Фактите в този случай обаче показват, че никой от другите известни фактори, разгледани поотделно или заедно, не биха нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от производителите от Съюза.
З. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНИТЕ ЕФЕКТИ НА ОБЕМИТЕ И ЦЕНИТЕ В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(286)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, вносът от разглежданите в момента държави беше оценен, за да се установи дали съществува вероятност за продължаване на вредата.
(287)
По отношение на вероятното въздействие върху производството на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
1.1. КНР
(288)
Както беше заключено по-горе в съображения 261-262, вносът на голям обем на дъмпингови цени от КНР продължи през РПП.
(289)
Анализ на капацитета и развитието на вътрешния пазар в КНР разкри също, че този вече висок обем на износ би продължил, ако мерките бъдат прекратени. Дори в случай че, както се твърди, вносът намалее с до 30 % вследствие на спада на пазара, обемът все пак ще остане много голям.
(290)
Беше заключено също, че поради по-високото си ценово ниво в сравнение с китайския вътрешен пазар, както и пазари на трети държави, Съюза ще продължи да представлява привлекателен пазар за износа от Китай, ако се допусне мерките да бъдат отменени. Макар да не може да се изключи определено увеличаване на експортната цена, беше заключено, че този износ ще продължи да има дъмпингов характер.
(291)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че обемът на износа за Съюза, посочен по-горе, би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза.
(292)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
1.2. Виетнам
(293)
В случая на Виетнам през РПП също беше установено продължаване на дъмпинга в големи обеми.
(294)
Също така беше заключено, че Съюза продължава да бъде най-важният пазар за виетнамските износители и че това вероятно ще продължи, в случай че мерките бъдат прекратени.
(295)
Като се има предвид наличието на значителен свободен капацитет и при отчитане на ценовите нива в Съюза в сравнение с тези на виетнамския вътрешния пазар, както и на други експортни пазари, се очаква вносът на дъмпингови продукти да се увеличи допълнително при прекратяване на мерките. Както в случая с Китай, дори ако вносът, както се твърди, намалее в резултат на икономическия спад, обемът на вноса все пак ще остане твърде значителен.
(296)
Както в случая с КНР, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените показва, че посоченият по-горе обем на износа към Съюза ще бъде осъществен на дъмпингови цени, които ще бъдат значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза. По същия начин, комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
2. АРГУМЕНТИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ СТРАНИТЕ
(297)
Няколко заинтересовани страни представиха мнения, че други фактори, различни от дъмпинговия внос от засегнатите държави, биха поставили под въпрос вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху състоянието на производството на Съюза в бъдеще.
(298)
Представените фактори до голяма степен вече бяха разгледани в раздел Ж.5 относно вредата и поради това не е необходимо да бъдат повтаряни в настоящия раздел. Някои от аргументите обаче се свързват със събития след РПП и поради това са предмет на допълнителен анализ по отношение на вероятното им бъдещо въздействие.
2.1. Вероятно въздействие на спада на пазара
(299)
Няколко страни заявиха, че последиците от икономическия спад следва да бъдат разграничени от твърденията за последиците от вноса, тъй като това събитие следва да се счита за външно спрямо вероятността за продължаване/повторение на вредоносния дъмпинг. Според тези заинтересовани страни, производството на Съюза ще бъде особено засегнато от спада, тъй като потребителите при подобни обстоятелства обикновено преминават към продукт с по-ниско качество/цена вследствие на намаляването на покупателната способност.
(300)
Пазарният спад най-вероятно ще доведе до по-нататъшно намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Въпреки че обувките от естествена кожа все още имат силна позиция на пазара, продажбите вероятно ще намалеят доста повече от 7 %, които бяха отбелязани в периода преди спада.
(301)
Икономическите ограничения вероятно ще повишат чувствителността на потребителите и търговците на дребно по отношение на цените и спадът на покупателната способност на потребителите може да доведе до ограничаване на цените на дребно. На свой ред това би могло да предизвика промяна в сегментите (потребителите да преминат от сегмента на стоки с високо/средно качество към сегмента на стоки със средно качество, както и от средно към ниско качество) и да прибягват по-често към поправки на закупените продукти. Конкуренцията между обувките от естествена кожа и други по-евтини продукти, изработени от текстилни и синтетични материали при подобни обстоятелства, най-вероятно ще се засили.
(302)
Накратко, не може да се изключи, че спадът на пазара ще допринесе за влошаване на състоянието на производството на Съюза, като се имат предвид свързаните с него последици за потреблението и цените. Същевременно обаче е възможно също икономическият спад да увеличи още повече въздействието на дъмпинговия внос. Причината за това е, че спадът вероятно ще окаже ценови натиск върху всички стопански субекти, включително износителите от засегнатите държави, които могат да намалят още повече вече дъмпинговите си цени. Още по-ниските цени ще окажат натиск и в средния и високия сегмент и ще се породи риск производителите от Съюза да преминат обратно към средния и ниския сегмент. Това от своя страна ще доведе до още по-интензивна продуктова конкуренция между производството на Съюза и дъмпинговия внос.
2.2. Вероятно въздействие на промените в моделите на потребление
(303)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че всяко бъдещо влошаване на резултатите на производството на Съюза, ако има такова, няма да бъде свързано с вноса от засегнатите държави, а по-скоро със спад на потреблението в Съюза. Твърди се, че този спад в потреблението ще бъде свързан не само с промените в модните тенденции за пренасочване от официални към по-всекидневни обувки, но и със спада на пазара. Това развитие ще повиши тенденцията потребителите да предпочетат сегмента на ниските цени, който обикновено е представен от вноса от трети държави.
(304)
Спад в цялостното потребление по всяка вероятност би имал силно отрицателно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза. Може обаче също така да се очаква, че намаляването на покупателната способност на потребителите ще намали способността на пазара да реагира спрямо краткосрочни модни тенденции и ще доведе до възраждане на класическата „кафява обувка“, което всъщност е сегментът, в който производството на Съюза е най-силно. Следователно не може да се заключи, че спадът на потреблението ще засегне в по-голяма степен обувките, произведени в Съюза, отколкото вносните обувки. Като цяло, въпреки че производителите от Съюза най-вероятно ще бъдат засегнати от спад в потреблението, въздействието на големи обеми от дъмпинговия внос от засегнатите държави ще продължи да бъде съществена причина за вреда, ако се допусне прекратяване на мерките.
2.3. Вероятно въздействие на спад в резултатите от износа
(305)
Някои от заинтересованите страни заявиха също, че икономическият спад ще засегне особено тежко износа на производството на Съюза.
(306)
В този контекст може да се приеме, че финансовата криза, която ще се усети в целия свят, също ще окаже въздействие върху износа на Съюза. Въпреки че един спад в износа със сигурност би повлиял негативно на общото развитие на сектора, следва обаче да се има предвид, че три четвърти от дейността на производителите от Съюза е насочена към вътрешния пазар на Съюза. Като се има предвид това, не може да се заключи, че вероятното въздействие на спада в резултатите от износа само по себе си ще наруши причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, причинена на производителите от Съюза.
2.4. Вероятно въздействие на структурни проблеми и липсата на ефективност сред производителите от Съюза
(307)
Беше заявено също, че производителите от Съюза в миналото са срещали затруднения да се възползват от мерките поради факта, че източникът на понесените проблеми е свързан със структурни проблеми и неефективност на производството, а не с дъмпинговия внос от Китай и Виетнам, какъвто се твърди, че се извършва. Според тези твърдения, процесът на икономическия спад ще задълбочи структурните проблеми в сектора и ще отслаби връзката между понесената вреда и дъмпинга.
(308)
На първо място като най-важно следва да се припомни, че разследването показа, че независимо от тяхната конкурентна позиция, производителите от Съюза са понесли съществена вреда от дъмпинговия внос. Във всеки случай следва да се отбележи, както е посочено по-горе, че производството на Съюза, макар и все още в неустойчиво положение, показва най-малко частично възстановяване през разглеждания период и успява да поддържа стабилен пазарен дял. Освен това, голяма част от сектора успя да преразгледа бизнес модела си или се опитва чрез i) групиране на ресурсите в клъстери при максимално специализиране и даване на възможност на групите да се възползват от икономиите от мащаба, ii) преки продажби на търговците на дребно и iii) производство на обувки в средния до висок сегмента и във високия сегмент. Малко вероятно е, че производството щеше да успее да премине през този процес, ако мерките не бяха в сила, а по всяка вероятност дружествата, които в момента са в процес на промяна на бизнес модела, най-вероятно няма да успеят да го завършат.
(309)
Въпреки това може да се очаква също така, че спадът на пазара ще увеличи натиска и вероятно също така ще прекрати процеса за дружествата, които все още не са успели да се пренасочат чрез промяна в бизнес модела. Положението на тези дружества е застрашено от допълнително влошаване и много дружества в тази група може дори да прекратят дейността си при засилване на конкуренцията. Дружествата, които са възприели по-съвременни бизнес модели, вероятно няма да избегнат въздействието на спада на пазара, тъй като цените в сегмента на стоки с високо/средно качество, в който се специализират, вероятно също ще изпитат натиска на цялостния спад.
(310)
Независимо от това, по отношение на оценката за състоянието, наблюдавано през разглеждания период, би било трудно да се твърди, че сам по себе си икономическият спад ще наруши причинно-следствената връзка с дъмпинговия внос. Точно обратното, както е посочено по-горе в съображение 302 натискът за намаляване на цените, поддържан от евтиния дъмпинговия внос, най-вероятно ще причини също „ефекта на доминото“, като принуди дори по-голяма част от производството на Съюза да премине към същия сегмент като дъмпинговия внос, така че да се увеличи натискът на дъмпинговия внос върху производителите от Съюза. При подобни обстоятелства производителите от Съюза следователно биха били по-зависими от всякога от наличието на мерките в бъдеще.
2.5. Вероятно въздействие на вноса от трети държави
(311)
Беше разгледано също дали вносът от трети държави би оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, в случай че се допусне прекратяване на мерките. В този контекст беше изказано мнението, че износът от трети държави към Съюза непрекъснато се увеличава и че при нарастващите разходи в Китай и Виетнам в съчетание с икономическия спад това ще бъде основната причина за загриженост от страна на Съюза в бъдеще.
(312)
Като се има предвид ценовата разлика между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вноса от трети държави обаче, се очаква по-скоро износът от Китай и Виетнам да придобие ценово предимство пред вноса от трети държави. Това от своя страна би довело до относително намаляване на този внос в бъдеще. Както беше посочено по-горе в раздели В.3 и В.4, няма признаци, че китайските или виетнамските износители биха се оттеглили от пазара на Съюза. Напротив, големият наличен капацитет показва, че те имат стимул да останат на пазара колкото е възможно най-дълго.
(313)
С оглед на горепосоченото, вносът от трети държави най-вероятно ще окаже по-слабо въздействие върху състоянието на производството на Съюза, ако мерките бъдат прекратени.
2.6. Вероятно влияние на колебанията в обменните курсове
(314)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на щатския долар спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на предлагания в евро дъмпингов внос и ще стопи разликата в цената между дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(315)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на производството на Съюза или дали такава съществена вреда (или вероятността да бъде причинена) се дължи на други фактори. В тази връзка, в член 3, параграф 6 от основния регламент се посочва, че е необходимо да се докаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява (или има вероятност да причини) вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(316)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на производството на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на производството на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От което става видно, че обменният курс не може по принцип да представлява друг фактор за вреда.
(317)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известни фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(318)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатите държави, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на щатския долар. Освен това обменните курсове като такива се прогнозират много трудно и след РПП се наблюдава обезценяване на щатския долар спрямо еврото, което прави невъзможно заключението, че колебанията във валутните курсове ще повишат цените на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(319)
С оглед на горепосоченото не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде друг вредоносен фактор.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОТО ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(320)
Както е видно от горепосоченото, макар да не може да се изключи, че други фактори, включително икономическият спад, ще окажат въздействие върху финансовото състояние на производителите от Съюза, разследването не установи, че сами по себе си те биха прекъснали връзката между дъмпинговия внос и продължаването на вредата, която би понесло производството на Съюза.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРОДЪЛЖАВАНЕТО НА ВРЕДАТА
(321)
Както бе установено по-горе в раздел Ж.4, разследването показа, че вредоносното състояние за производството на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е само по себе си силен показател, че е вероятно вредата да продължи също така в бъдеще, което показва, че действието на мерките следва да бъде запазено.
(322)
Отнасящите се до вноса констатации показват, че вносът на големи обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск (не на последно място в контекста на икономически спад) вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и обувките от естествена кожа, произведени в Съюза. Разследването показа също, че няма други известни фактори, които биха нарушили силната връзка между дъмпинговия внос и вредата, която биха понесли производителите от Съюза.
(323)
Цялостен анализ на заключенията в хода на разследването показва, че последствието от вдигането на мерките вероятно би било големи и вероятно по-високи обеми на внос от Китай и Виетнам на цени, които още повече ще подбият цените на производството на Съюза. Спадът на пазара най-вероятно ще изостри допълнително това развитие. Поради това дъмпинговият внос най-вероятно ще окаже значително негативно въздействие върху производството на Съюза. При подобни обстоятелства производството на Съюза или ще следва да следва намалението на цените, за да запази пазарния дял, или да запази продажните цени на сегашните нива и да загуби клиенти и в крайна сметка продажби. В първия случай производството на Съюза ще следва да работи на загуба, а във втория случай загубата на продажби в крайна сметка ще доведе до увеличение на разходите, което ще бъде последвано от загуби.
(324)
Освен това производството на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос в продължение на много години и понастоящем се намира в рискова икономическа ситуация. При все това беше установено също, че голяма част от производителите от Съюза са успели да преразгледат своите бизнес модели, като са се насочили към стоки с по-висока добавена стойност, към сегмента на стоки със средно до високо качество и по-рационализирани дистрибуторски канали. Тази група също така постепенно поема дейността на част от производството, което все още не е в състояние да се приспособи и да приложи нови бизнес модели и ще е необходим допълнителен период за приспособяване за завършване на тази промяна в цялото производство.
(325)
Ако мерките бъдат прекратени на този важен етап, състоянието на производителите от Съюза ще се влоши и процесът на преминаване към нов бизнес модел вероятно ще спре, а самото съществуване на значителна част от производството ще бъде застрашено.
(326)
Следователно разследването показа, че поради вноса от Китай и Виетнам е налице ясна вероятност от продължаване на вредата за производството на Съюза в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване не приключи.
Й. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(327)
След оповестяването на констатациите бяха получени някои коментари. Нито един от тях обаче не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ ОТНОСНО ПРОТОКОЛНИ ВЪПРОСИ, ПРОЦЕДУРНИ ВЪПРОСИ И ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ПРАВОТО НА ЗАЩИТА
1.1 Поверителност на имената на жалбоподателя
(328)
Няколко заинтересовани страни отново изразиха загриженост във връзка с поверителното разглеждане, на което е подложена жалбата, като изтъкнаха, че в досието не е отбелязано нищо в подкрепа на твърдението, че жалбоподателят би бил негативно засегнат, ако се разкрие самоличността му. Една от заинтересованите страни допълни, че съгласно практиката на СТО, за да не бъдат оповестени документите, е необходимо да се докаже наличието на надлежно основание за това по отношение на всички документи, независимо дали се считат за поверителни поради естеството си. Според посочената страна в настоящия случай не е доказано наличието на подобно надлежно основание.
(329)
Същата страна изтъкна освен това, че ако въпреки това бъде уважено искането за поверителност, това на свой ред би следвало да означава, че могат да бъдат оповестени най-малко пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност за представителната извадка.
(330)
Както бе отбелязано в съображения 40-42 поверителността по отношение на самоличността на жалбоподателя и избраните за целите на извадката производители беше основано на надлежно обоснованото искане по реда на член 19 от основния регламент. Следователно не е вярно, че жалбоподателят не е доказал наличието на необходимо основание. По отношение на довода, че следва да се оповестят пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност, се поддържа становището, че разглеждано в контекста на публично достъпната информация това обстоятелство би могло косвено да разкрие самоличността на жалбоподателя. Освен това подобно оповестяване в рамките на групата на дружествата в извадката би накърнило търговските интереси на другите дружества в извадката, които също са конкуренти на пазара.
(331)
Предвид гореизложеното, получените коментари не са от естество да променят заключението самоличността на производителите от Съюза, които поддържат искането, да бъде разглеждана като поверителна.
1.2 Определение на производство и състояние на Съюза
(332)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че Комисията е приложила неправилно определението на производство на Съюза и продукция на Съюза.
(333)
Две от страните твърдяха, че оценката на вредата следва да се основава на информацията относно жалбоподателя и на поддържащите жалбата, а не въз основа на цялостната продукция на Съюза. Според тези страни това означава, че използваните макропоказатели не са представителни.
(334)
Освен това беше изразено становището, че Комисията е пропуснала да изключи от извадката предприятие, което е преустановило производствената дейност в Съюза през РПП. Някои от страните поддържаха становището, че включването на това предприятие е опорочило микропоказателите и анализа на подбиването на цените и на продажбите на занижени цени. Обратно на това, друга заинтересована страна, която не направи възражение срещу включването на посочената страна в извадката, изрази становището, че при анализа на вредата следва да се вземат предвид всички данни за това предприятие, а не само данните относно неговата дейност в Съюза.
(335)
Същите заинтересовани страни твърдяха, че Комисията не е изключила от определението за производство на Съюза предприятия, които са внасяли от трети държави до 25 % от общата продукция. Според посочените заинтересовани страни това представлява промяна в методиката, ако се направи сравнение със съображение 231 от регламента за налагане на временни мерки при първоначалното разследване, в което се изтъква, че са били изключени всички предприятия, прехвърлили производство в трети държави. Освен това се твърдеше, че по принцип съгласно практиката на Комисията по отношение на прилагането на член 4, параграф 1 от основния регламент е необходимо да бъдат изключени предприятия, които внасят около 25 % от общата продукция. В този контекст една от страните изтъкна също, че Комисията неправилно е заключила, че нито един от членовете на CEC не е прехвърлял производствена дейност в трети държави, независимо че в хода на разследването е представено изявление, от което е видно обратното.
(336)
Няколко заинтересовани страни са посочили също, че общият документ за оповестяване е противоречив, тъй като в съображение 3 се посочва, че жалбата се поддържа от 35 %, докато в съображение 193 са посочени 25 %.
(337)
Както е видно от съображения 193-200 по-горе производството на Съюза бе определено по реда на член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното определяне на производството на Съюза, следва да бъде отхвърлен.
(338)
По отношение неизключването на едно от предприятията от извадката се припомня, че в съображения 23 и 196 са изложени мотиви, поради които предприятието е оставено в извадката. Освен това тя заключи, че евентуалното изключване няма да има никакво отражение в рамките на извадката нито върху състоянието, нито върху вредата, в това число подбиването на цените. Това се дължи на твърде малката тежест, която има предприятието в извадката. Поради това обстоятелството дали предприятието е официално изключено или не няма практически последици върху резултата от анализа.
(339)
Както бе изложено в съображение 195, производството на Съюза бе определено само въз основа на дружества, които попадат в обхвата на определението в член 4 (включително член 4, параграф 1). Въз основа на наличната информация, не са взети предвид правни субекти, които са прехвърлили производството си в трети държави и които е следвало да бъдат изключени от определението за производител от Съюза по член 4, параграф 1. В този контекст се припомня, че ограничени количества внос сами по себе си не са еквивалентни на прехвърляне на производството в трета държава. Въпреки че малък брой от поддържащите жалбата производители са внасяли, обемът на вноса е бил твърде ограничен и във всеки случай е бил най-много 25 % от общото производство на съответното дружество. С оглед на изложеното по-горе твърдението, че Комисията се е отклонила от практиката в първоначалния случай или от разпоредбите на основния регламент, е неправилно.
(340)
По отношение на твърдението за противоречие в посочената в съображения 3 и 193 поддръжка на жалбите следва да се отбележи, че в съображение 193 само се посочва, че поддръжката е над законодателно установения минимум от 25 % и поради това не е показател за това с колко точно действителната поддръжка е над този праг.
1.3 Период за оценка на вредата
(341)
Няколко заинтересовани страни твърдяха, че е налице непоследователен в периода за оценка на вредата. По специално бе изразено становището, че използването на разглеждания период по отношение на някои показатели, докато по отношение на други показатели за вредата се прави позоваване на ПРП и на 2005 г., би довело до противоречив резултат. Други заинтересовани страни твърдяха, че Комисията се е основала на данни за 2005 г. и за ПРП, без да ги е оповестила.
(342)
Анализът за оценка на вредата се основаваше на направените през разглеждания период констатации, т.е. от 2006 г. до РПП включително. Позовавания на ПРП и на 2005 г. са направени само с цел да се допълни анализът, но те не са оказали решаващо влияние върху заключенията. Предвид гореизложеното следва да бъде отхвърлено твърдението, че периодът за оценка на вредата е довел до противоречия в анализа.
1.4 Представителност на извадката на производители от Съюза
(343)
Няколко страни поддържаха твърдението, че извадката на производители от Съюза не е били представителна по отношение на видовете на продукта, размерa и географското разпределение.
(344)
В този контекст те твърдяха, че Комисията не е предоставила достатъчно разяснения относно географското разпределение на извадката и че при всички положения тя не е представителна, тъй като обувки се произвеждат в поне 7 държави-членки, само четири от които са били включени в извадката. Освен това те заявиха, че конкретно една държава-членка е била представена в по-висока от необходимата степен. Също така една заинтересована страна поиска Комисията да предостави информация относно дела на споразуменията за работа на ишлеме при производството на Съюза.
(345)
Също така една страна заяви, че дамските обувки са били представени в извадката в по-висока от необходимата степен, а друга страна припомни, че рентабилността съгласно извадката не е била представителна в сравнение с цифрата, получена въз основа на данните от жалбата.
(346)
В съображение 28 са предоставени подробности относно географското разпределение на извадката и нейната представителност в сравнение с цялостното разпределение в Съюза. В този контекст се припомня, че извадката до голяма степен отразява географското разпределение на цялата генерална съвкупност и че не е необходимо напълно идентично географско разпределение. В допълнение при разследването бе разкрито, че около 60 % от производството в извадката е извършвано чрез т. нар. споразумения за „възлагане на подизпълнители“ или за „работа на ишлеме“.
(347)
Освен това, тъй като такова „възлагане на подизпълнители“ или „работа на ишлеме“ има и между дружества в различни държави-членки, бе положено старание да се гарантира, че производството е отнесено към държавата-членка на дружеството, поръчало услугата.
(348)
Предвид посоченото по-горе известно различие по отношение на теглото на една държава-членка няма да доведе до непредставителност на извадката. Също така предвид споразуменията за възлагане на подизпълнители и факта, че две трети от производството са съсредоточени в три държави-членки, не може да се изисква да бъдат включени представители от седем държави производители.
(349)
Припомня се, че в съображение 29 бе установено, че производителите от Съюза в извадката включваха извадка на продуктовите гами, отразяваща до голяма степен тези на цялата генерална съвкупност. Същото се отнася и за разделението по пол и въпреки че има различия във всички категории, мъжките, дамските и детските обувки се продават в значителни количества от включените в представителната извадка дружества, както и от цялата генерална съвкупност. Относно равнището на печалба, наличието на различия между извадката и искането не води до непредставителност на извадката. При всички случаи следва да се отбележи, че рентабилността на извадката е в същите граници като тази, получена въз основа на анализа на цялата информация в жалбата.
1.5 Ниво на митото при първоначалното разследване
(350)
Някои страни изказаха твърдения, че Китай е бил дискриминиран по отношение на Виетнам още от първоначалния случай, тъй като върху вноса от Китай е било наложено по-високо мито, въпреки че дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил по-нисък от този за Виетнам. Също така бе заявено, че Китай е бил дискриминиран чрез метода, използван за коригиране на маржа на вредата при първоначалното разследване.
(351)
Първо, по закон в Съюза митата се установяват съгласно правилото за по-ниското мито, което означава, че митото може да се определи въз основа на маржа на вредата, вместо на дъмпинговия марж. Второ, в първоначалния случай бе преценено, че за да бъде наложена възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредоносния дъмпинг, е необходимо да бъдат взети предвид невредоносните обеми и стойности, изчислени с цел установяване на възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредата, причинена от Китай и Виетнам, чието изражение са наложените мита. В този контекст се припомня, че целта на дадено преразглеждане с оглед изтичане на срока е да се оцени дали наличните факти биха оправдали запазването на мерките в настоящата им форма за допълнителен период от време. Предвид факта, че настоящото преразглеждане няма за цел промяна на нивото на мерките, аргументите в тази насока не могат да бъдат взети под внимание.
2. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С АНАЛИЗА НА ВРЕДАТА
2.1 Кумулация на вноса от Китай и Виетнам
(352)
Една заинтересована страна заяви, че условията за кумулация не са били изпълнени, тъй като тенденцията при Виетнам е била много по-различна от тази при Китай. Също така бе заявено, че вече не може да се счита, че вносът от Виетнам причинява вреда, тъй като обемът в РПП е под този на невредоносния обем, установен при първоначалното разследване.
(353)
Припомня се, че в съображение 216 по-горе, както и по-нататък, е представен подробен анализ, който показва, че условията за кумулация са били изпълнени. Предвид този факт аргументът за невредоносния обем не е приложим.
2.2 Ефект от прехвърляне на производството
(354)
Една заинтересована страна посочи, че според документа за оповестяване производството на Съюза продължава да прехвърля производството си извън нея. Според тези страни това показва, че настоящите мита не са били в състояние да спрат процеса на прехвърляне на производството.
(355)
В този контекст се припомня, че целта на митата е не да се спре или насърчи процесът на прехвърляне на производството, а да се коригира нарушаването на търговията, причинено от дъмпингов внос. Също така се отбелязва, че няколко дружества са прехвърлили своето производство в други държави-членки или в трети държави, за които не се прилагат мерките. Предвид посоченото по-горе този аргумент не може да бъде взет под внимание.
2.3 Въздействие на макроикономическите показатели
(356)
Според една заинтересована страна отговорите от националните асоциации не са били достатъчни като източник на показатели за вредата, тъй като е било възможно от някои техни отговори да бъде извлечена информация само за някои от показателите за вредата. Също така бе оспорен фактът, че са получени само девет отговора.
(357)
Няколко страни оспориха макроикономическите показатели поради факта, че те се основават на производството на Съюза като цяло, вместо на информацията, получена от жалбоподателите и поддръжниците им. Основанието за определяне на макроикономическите показатели вече бе обяснено в съображение 337 по-горе, поради което не се налага допълнителна оценка. Една заинтересована страна посочи, че така или иначе макроикономическите показатели не са надеждни. Като пример за това защо цифрите следва да се считат за нереалистични бе посочен фактът, че от първоначалното разследване до този момент бе наблюдаван прираст на заетостта от 359 %. В подкрепа на това твърдение бе забележката, според която в няколко случая макроикономическите показатели се различаваха от тези в извадката.
(358)
Няколко заинтересовани страни посочиха несъответствие при оповестените тенденции в потреблението, като в една част от документа се отбелязва спад от 7 %, а в друга - 14 %. Също така беше счетено, че данните за производствения капацитет и за заетостта не си несъответстват, тъй като въпреки че според документа за оповестяване са взаимосвързани, те сочат различни тенденции.
(359)
По отношение на източниците и както бе обяснено по-горе в съображения 225-226, Комисията поиска и получи от националните асоциации информацията, с която те реалистично разполагаха. Фактът, че тя не обхваща всички показатели за вредата, в никакъв случай не представлява аномалия, а по-скоро отражение на това, че тези органи просто нямат достъп до данни, свързани с някои специфични показатели. Поради това разследващият орган получава такива данни от представителна извадка от дружества. Деветте отговора, получени от националните асоциации, съответстват на подчертано преобладаваща част от производството (над 80 % от общото производство на Съюза) и бяха допълнени с налична статистическа информация и други данни, предоставени от заинтересованите страни.
(360)
По отношение на равнището на заетост се припомня, че при първоначалното разследване цифрата 57 000 работници бе посочена въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите. Настоящата цифра от 262 000 заети лица е макроикономически показател и се отнася за производството на Съюза, така както е определено по-горе. По отношение на разликите между показателите за извадката и за цялото производство на Съюза се припомня, че не е необходимо тези показатели да са напълно еднакви, за да бъдат представителни. Фактът, че те следват едни и същи тенденции, е още едно доказателство за тяхната представителност. По отношение на твърдението за несъответствие на данните за потреблението, намалението от 7 % се отнасяше за периода от 2006 г. до РПП, а това от 14 % - за периода от 2005 г. до РПП.
(361)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно състава и анализа на макроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.4 Въздействие на микроикономическите показатели
(362)
Една заинтересована страна посочи, че печалбата от 3 %, постигната от производството на Съюза, следва да се смята за добър резултат, особено като се има предвид свиването на пазара. Също така бе посочено, че фактът, че през посочения период производството на Съюза е било в състояние да повиши цените с 30 %, не е в подкрепа на твърдението, че производството на Съюза е подложено на ценови натиск от страна на вноса от Китай и Виетнам.
(363)
Както бе установено при първоначалното разследване, при липса на вредоносен внос очакваното равнище на печалба е 6 %, доста над равнището от 3 %, постигнато от производството на Съюза, което освен това не е достатъчно високо, за да се гарантира жизнеспособността в средносрочен план и да се финансира текущият процес на преструктуриране. Това също следва да се сравни с много доброто равнище на печалба на вносителите. По отношение на продажните цени на производството на Съюза, тяхното увеличаване не възпрепятства пряката конкуренция между продуктите и следователно са били засегнати подбиването на цените и продажбата на занижени цени. Ниският марж на печалбата е доказателство за ценовия натиск, като производството на Съюза не може да приложи по-голяма надценка.
(364)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно анализа на микроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.5 Анализ на подбиването на цените
(365)
Няколко заинтересовани страни повдигнаха въпроси относно анализа на подбиването на цените, извършен от Комисията. В този контекст те изказаха мнение, че Комисията изкуствено е завишила степента на съответствие на продуктовите контролни номера - ПКН, като е прекласифицирала някои обувки от продуктова група Д в група А.
(366)
Според няколко заинтересовани страни Комисията не е оповестила защо степента на корекция за изследователските и развойните дейности, определена при първоначалното разследване, сега е била занижена. Също така имаше мнения, че Комисията не бе оповестила до каква степен бяха направени корекции за продажби на несвързани търговски дружества.
(367)
Твърдението, че чрез прекласифициране на ПКН е постигнато изкуствено съответствие, не е вярно. Както е посочено в съображение 57 и по-нататък, прекласифициране не е извършвано, въпреки че когато е било уместно - в случаите, в които страните са били декларирали обувките в грешна категория, се е налагало извършване на корекция.
(368)
По отношение на твърдението, че промяната в корекцията на изследователските и развойните дейности не е била обоснована, следва да се отбележи, че за определянето ѝ са използвани същите методи, приложени при първоначалното разследване, т.е. въз основа на проверена информация, предоставена от съдействащите страни, която се отнася за РПП. Цената на база CIF на износителите е определена въз основа на данните, предоставени от самите дружества и коригирани при необходимост.
(369)
Предвид посоченото по-горе твърденията, че анализът на подбиването на цените е непълен, следва да бъдат отхвърлени.
2.6 Заключение относно продължаване на вредата
(370)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че всички общи показатели за вредата са положителни и че Комисията е направила своите заключения за продължаване на вредата единствено въз основа на рентабилността. Освен това, предвид факта, че рентабилността в РПП е била най-висока от 2001 г. насам, би следвало този показател също да се интерпретира като доказателство за това, че производството на Съюза вече не търпи вреда. В допълнение, в подкрепа на своите твърдения, че на производството на Съюза не се нанасят вреди, няколко заинтересовани страни посочиха поименно и дадоха конкретни примери за дружества, чиято дейност се развива успешно.
(371)
Според друга заинтересована страна при оценката на производството и продажбите, както и на цялостната картина на вредата, Комисията не е взела предвид въздействието на промяната на бизнес модела. Също така бе заявено, че не е бил взет под внимание ефектът от прехвърлянето на производство, като според тази страна ако дейността в тази насока е била взета предвид, средната печалба на извадката е щяла да бъде много по-висока.
(372)
В този контекст се подчертава, че анализът на показателите за вредата е с глобален характер и не е необходимо всички показатели да показват влошаване, за да бъде установено наличие на вреда. Следва също така да се отчете фактът, че през разглеждания период са били в сила определени мерки и следователно е логично да се очаква известно коригиране на вредата. Въпреки това, както вече бе посочено в съображение 257 и по-нататък, показателите за потреблението, производството, продажбите и използвания капацитет през този период са се влошили, продължава да се наблюдава в голяма степен подбиване на цените и продажба на занижени цени, а рентабилността остава на много ниско равнище, значително под обичайната печалба, която може да се очаква при липса на вредоносен дъмпинг. Като цяло картината показва частично отстраняване на вредата от мерките, но в никакъв случай нейното изчезване.
(373)
При отрасъл с над 18 000 дружества е естествено да има различия в резултатите на отделните дружества, но това не означава липса на вреда за производството като цяло. Припомня се, че анализът на макроикономическите показатели за цялото производство и на микроикономическите показатели за представителна извадка на производители (и двете съгласно чл. 4, параграф 1 от основния регламент) показа, че вредата продължава.
(374)
Относно въздействието на промяната на бизнес модела, изчислената средна печалба се отнася за включените в извадката производители от Съюза. Всички промени (т.е. бизнес модел, равнище на търговия) бяха включени в анализа. Съгласно законовите изисквания дейността на даден стопанки субект като вносител не може да бъде приписана към неговата функция на производител.
(375)
Предвид посоченото по-горе заключенията относно вредата, определени в съображения 257-260, остават непроменени.
3. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА МЕЖДУ ПОНЕСЕНАТА ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА ВРЕДА И ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(376)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е пропуснала да разгледа цялостното въздействие на други причини върху финансовата жизнеспособност на производителите от Съюза. В общи линии те твърдяха, че Комисията е възприела изолационистки подход към въздействието на други причини. В този контекст те изтъкнаха, че фактът, че всеки въпрос е бил оценен поотделно, означава, че на дъмпинговия внос са били приписани всички видове въздействия, без оцененото в момента на анализа.
(377)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е недооценила въздействието на вноса от трети държави. Според тези страни средната претеглена цена на вноса от трети държави е била само с 0,39 € по-висока от тази на КНР и Виетнам и поради това би следвало да е оказала значително въздействие върху производството на Съюза. Те посочиха също така, че ако сравнението се основаваше върху стойностите на разтоварените стоки, а не върху CIF стойностите, цените на вноса, по-специално от Индия и Индонезия, щяха да бъдат по-ниски от тези на засегнатите държави.
(378)
Няколко страни твърдяха, че Комисията е пропуснала да обоснове извода, че е била налице конкуренция между разглеждания продукт и сходния продукт произвеждан в Съюза. Те твърдяха също така, че този извод е противоречив, тъй като на няколко места в документа, съдържащ заключенията, е описано по какъв начин производството на Съюза е съсредоточено в средния и горния пазарен сегмент. Направен бе изводът, че тази констатация трудно може да се съвмести със заключението, че производството на Съюза е в конкуренция с китайските и виетнамските продукти, които са в долния пазарен сегмент. Една заинтересована страна беше на мнение, че Комисията не е дала определение на това, кои продукти следва да се считат за продукти от горния, средния и долния пазарен сегмент, и твърдеше, че няма представени доказателства за това, че производството на Съюза действително се движи към горния пазарен сегмент.
(379)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е взела под внимание отражението на промяната в потреблението и на кризата върху производството на Съюза. По-специално, тя считаше, че Комисията погрешно е направила извода, че цените на вноса ще спаднат вследствие на кризата, докато действителното развитие през шестте месеца след РПП показва спад при количествата и увеличение при цените.
(380)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е предоставила достатъчно доказателства, сочещи, че структурните недостатъци не биха могли да бъдат причина за проблемите, пред които е изправено производството. Според тази страна, аргументът, че са налице вреди и за онези дружества, които са сменили своя модел на стопанска дейност, следва да се отхвърли, тъй като тя е на мнение, че промяната на модела на стопанска дейност сама по себе си не означава, че не е имало структурни проблеми.
(381)
Наред с другите гореупоменати причини, една заинтересована страна твърдеше, че в рамките на общия анализ на другите причини Комисията е пропуснала да направи оценка на въздействието на преобразувания модел на стопанска дейност върху печалбата на производителите от Съюза и на ефекта от изнасянето на производства върху производството на Съюза, както и от липсата на квалифицирана работна ръка.
(382)
В този контекст следва да припомним, че в рамките на настоящото преразглеждане бе направен по-внимателен и всеобхватен анализ на другите фактори. Също така следва да припомним заключението в съображение 285, според което тези фактори бяха анализирани взети заедно и поотделно, и че поради тази причина твърдението, че Комисията е използвала изолационистки подход, не може да бъде прието за вярно.
(383)
Що се отнася до въздействието на вноса с произход от трети държави, в хода на разследването бяха установени значителни различия, по отношение на цената на вноса, между засегнатите държави и други трети държави, при повечето от които средните цени са значително по-високи от тези на КНР и Виетнам. Следва да припомним, че според съображение 277 тези различия се отнасят също и за Индия, а, при съпоставка с КНР, и за Индонезия. Освен това, дори и да оставим настрана разликата в цената на вноса, пазарният дял на Индия и Индонезия е съответно само 8 % и 5 %, срещу 29 % за КНР и Виетнам. Ето защо, по отношение на обемите, въздействието на вноса не прекъсва причинно-следствената връзка.
(384)
Съображение 265 дава пълен анализ на конкуренцията между обувките, внесени от засегнатите държави, и обувките, произведени в Съюза. В този контекст може само да се добави, че констатациите, касаещи дружествата, включени в представителната извадка, които са променили своя модел на стопанска дейност, ясно показаха, че тази част от производството бележи ориентация към по-горния пазарен сегмент. Установено бе също така осезаемо присъствие на дъмпингов внос в средния/горния пазарен сегмент. Неповерителното досие е попълнено и с доказателства за видовете продукти, произвеждани в Съюза, и тези, които се внасят. Както вече беше установено при предишното разследване, „средният/горният“ сегмент основно обхваща маркови продукти с по-висока цена на дребно. Долните сегменти обхващат немаркови продукти, продавани на по-ниски цени. С оглед на гореизложеното, не може да се приеме аргументът, според който анализът на съществуващата конкуренция между продуктите е лишен от фактическо основание.
(385)
Както видяхме в съображение 278 и следващите след него, направен бе пълен анализ на въздействието на промяната в тенденциите при потреблението. Що се отнася до ролята на икономическата криза, в рамките на разследването стремежът основно беше да се гарантира, че като причина за икономическия спад няма да бъде сочен дъмпинговият внос. Във връзка с това, следва преди всичко да се подчертае, че РПП, върху който се основава анализът на вредата, обхваща предшестващ кризата период. Поради тази причина ефектът от икономическия спад не намери място в анализа на РПП. При все това, предвид обстоятелството, че определен брой заинтересовани страни изтъкнаха аргумента, че по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, са в основата на проблемите, пред които е изправено производството на Съюза, бе предприет и допълнителен анализ, в частност за оценка на развитието на ситуацията в периода след РПП. Едно увеличение на цените на вноса през шестте месеца, последвали РПП, не би могло да обори изложения в съображение 302 извод, че икономическият спад е в състояние да увеличи още повече въздействието на дъмпинга. Очакваният ценови натиск евентуално ще се прояви на всички нива, особено на ниво продажби на дребно. Предвид гореизложеното, твърдението, че не е било взето под внимание въздействието на понижението на потреблението и на икономическия спад, следва да се отхвърли.
(386)
В документа с окончателните заключения се съдържа задълбочен анализ на състоянието на производството на Съюза, с оглед на промяната на модела на стопанска дейност и на ефективността. В този контекст следва да се добави, че ефектът от смяната на модела на стопанска дейност може ясно да се види при тази група дружества под формата на подобрение на показателите за вреда. Подобряването на съотношението между себестойност и цени показа, че този нов модел на стопанска дейност е изграден на принципа на ефективността и е жизнеспособен. Поради това твърдението, че промяната на модела на стопанска дейност не би могла да бъде доказателство за ефективността на производството на Съюза, следва да се отхвърли.
(387)
И на последно място, следва да припомним, че, противно на твърденията, в няколко части на документа, съдържащ окончателните заключения, беше анализирано въздействието на промяната на модела на стопанска дейност върху рентабилността, продажбите и продукцията, като същото беше взето под внимание при обсъждането на твърдението, че производството на Съюза е страдало от структурни проблеми. По подобен начин, както бе обяснено в съображение 23 по-горе, в анализа присъстваше и изнасянето на производство като модел на стопанска дейност. При все това, в раздела, посветен на интереса на Съюза, беше направена също така оценка и на положението на вносителите и на търговците на дребно и внимателно бяха анализирани всички данни, предоставени от единствения оказал съдействие производител, изключен от определението за производство на Съюза. Що се отнася до необоснованото твърдение, че липсата на квалифицирана работна ръка би могла да бъде причина за проблемите, изпитани от производството на Съюза, този проблем вече бе разгледан в съображение 244 и поради това не се нуждае от повече изясняване. Предвид гореизложеното, твърдението, че Комисията не е взела под внимание други фактори, следва да се отхвърли.
К. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(388)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценка на различните засегнати интереси, т.е. на интересите на производството на Съюза, на други производители от Съюза, вносители, търговци на дребно/дистрибутори и потребители.
(389)
С цел да се оцени въздействието на продължаването или прекратяването на мерките, Комисията поиска информация от всички заинтересовани страни. Въпреки че не е абсолютно необходимо от правна гледна точка, но с оглед на сложността на случая, беше счетено за уместно да се събере, доколкото е възможно, допълнителна информация от по-широк кръг гледни точки, отколкото е обичайната практика на Съюза. Това позволи на разследващия орган да направи кръстосана проверка на валидността на резултатите. Що се отнася до производството на Съюза, беше поискано не само от дружествата, включени в представителната извадка в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичането на срока, да предоставят конкретни данни, но също и от други производители от Съюза. Общо бяха взети предвид коментарите на 14 производители от Съюза, както и предоставената информация от девет асоциации на производители на обувки. Въпросници за изготвяне на представителната извадка бяха изпратени до 139 дружества, които или е известно че са вносители на разглеждания продукт или са посочени в искането като такива. Няколко други страни получиха такъв въпросник по тяхно искане. Двадесет и един вносители попълниха въпросника за изготвяне на представителна извадка и заявиха интерес да бъдат включени в нея. Специфични въпросници за целите на настоящия анализ бяха изпратени и на асоциации на вносители, както и на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно и техните асоциации. В тази връзка бяха получени осем попълнени въпросника. И накрая, бяха изпратени специфични въпроси на потребителски асоциации. Три от тях предоставиха своите отговори.
(390)
Фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и поради това анализира ситуация, в която антидъмпинговите мерки вече са в сила, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки. Въз основа на горепосоченото беше разгледано дали въпреки заключенията относно продължаването на дъмпинга и вредата съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Съюза да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(391)
Що се отнася до производството на Съюза, както е посочено в раздели Ж.2, Ж.3 и Ж.4, разследването показа, че значителна част от производителите от Съюза са успели да се възползват от налагането на мерките. Резкият икономически спад, който беше установен в първоначалното разследване и който доведе до налагането на окончателни антидъмпингови мерки, беше прекратен с приключването на постоянната загуба на пазарен дял, рентабилност и заетост. Това стабилизиране на състоянието на производството на Съюза се счита за действително важно подобрение, тъй като това показва, че за относително кратък период от време голяма част от производителите от Съюза са успели да обърнат рязката тенденция към понижаване преди налагането на мерките. Действително преразглеждането разкри, че в рамките на Съюза все още е налице съществено производство на обувки с горна част от естествена кожа, което възлиза на около 360 милиона чифта обувки по време на РПП и осигурява заетост за около 260 000 души. Припомня се, че подчертано преобладаващата част от тези производители са малки до средни дружества, които са от жизненоважно значение за благосъстоянието в някои региони. Значителна част от тези производители са разработили бизнес модели, които повишават тяхната конкурентоспособност, като постепенното преминаване към сегмента на висококачествени стоки, съсредоточаването върху продукти с висока стойност, създаването на марки, рационализирането на дистрибуторските им канали и създаването на мрежи за сътрудничество в близост до тях или на друго място, както е описано в съображение 201 и следващите го. По отношение на все още значителната, но намаляваща част от производството на Съюза, чието състояние продължава да се влошава във всички аспекти въпреки налагането на мерки, тази част се е възползвала от мерките, доколкото мерките са попречили на още по-бързото влошаване на състоянието и на възможен фалит, като предоставят ценно време, което да позволи на тези производители да се приспособят към променящите се пазарни условия.
(392)
От друга страна, разследването показа, че след две години прилагане на мерките производството на Съюза като цяло е все още в деликатно състояние и е уязвимо спрямо влиянието на дъмпинговия внос, който подбива цените на производството на Съюза, както е посочено в съображение 259 и следващите го.
(393)
В обобщение, производството се е възползвало от мерките и е показало способността си да подобри положението си и жизнеспособността си, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
(394)
В тази връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението и го повториха след оповестяването на окончателните констатации, че мерките не са имали желаното въздействие да допринесат за възвръщането на известен пазарен дял или производствена дейност за производителите от Съюза, а от тях са се възползвали главно производители от трети държави. Следва да се отбележи, че, както е показано в таблица 10, пазарният дял на производството на Съюза остава стабилен, докато пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил значително. Така още от самите данни е видно, че производството на Съюза стабилизира позициите си на пазара след налагането на антидъмпинговите мерки. На фона на все по-намаляващите продажби и пазарен дял, посочени в първоначалното разследване, стабилизиране на ниво от около 40 % пазарен дял следва да се счита за съществен успех за производството на Съюза. Освен това се подчертава, че антидъмпинговите мерки не се налагат, за да се създадат работни места в Съюза или в крайна сметка да се върне производство в Съюза (или да се прекрати вносът), а за да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция между продуктите от Съюза и дъмпинговия внос. Антидъмпинговите мерки са наложени единствено с цел да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза и по този начин да се позволи на производителите от Съюза да се възстановят, като увеличат продажбите и/или цените си до устойчиви нива. Освен това, както е посочено в таблица 8, вносът от трети държави е със значително по-висока средна цена или е бил в относително по-малки обеми, така че неговото въздействие върху производителите от Съюза е по-слабо изразено. В заключение, производителите от Съюза са се възползвали от налагането на мерките, тъй като постоянната загуба на пазарен дял бе прекратена, те стабилизираха обема на продажбите си и успяха да увеличат рентабилността и продажните си цени. С оглед на това аргументът се отхвърля.
(395)
Ако мерките се запазят, може да се очаква, че производството на Съюза ще продължи да се възползва от тях, като поне ще запази относителната си позиция на пазара и ще продължи да я подобрява, след като негативните последици от икономическия спад бъдат преодолени. По време на икономическия спад мерките вероятно ще спомогнат за смекчаване на въздействието на значителното количество дъмпингов внос на ниски цени, като предотвратят ново голямо увеличение на вноса, каквото беше наблюдавано преди налагането на мерките, особено през 2005 г., когато изтече срокът на прилагане на квотите. Като се има предвид, че конкуренцията се е засилила във всички продуктови сегменти, т.е. поради модните тенденции, водещи до взаимозаменяема употреба на видовете продукти, мерките също така ще спомогнат за защитата на продукти, произведени в Съюза, от навлизането на продукти от дъмпингов внос в техните продуктови сегменти. Действително, както бе установено по време на разследването, и някои производители от засегнатите държави са преминали към по-висок сегмент чрез производство на обувки със средно и дори високо качество. Това ще позволи на производството на Съюза да запази относителното си позициониране и следователно ще запази значителен процент на заетост.
(396)
Може да се очаква също, че с подобряването на икономическите условия и увеличаването на потреблението хората ще са готови да изразходват повече средства за обувки, и по-специално за по-скъпи обувки, като по този начин ще се облагодетелстват производителите от Съюза. В този случай продължаването на мерките ще позволи на все по-голяма част от производителите от Съюза (да продължат) да работят за по-нататъшно развитие на своите бизнес модели, производствен процес и дистрибуторски канали и по този начин постепенно да подобрят финансовото си състояние, както беше потвърдено при разследвания период в рамките на преразглеждането.
(397)
В случай на прекратяване на мерките може да се очаква, че вече изключително интензивната конкуренция, по-специално в средния/ниския сегмент, ще се повиши значително. Може да се очаква още, че тази повишена ценова конкуренция в ниския и средния сегмент ще окаже пряко въздействие върху цените на всички останали видове обувки. Това от своя страна най-вероятно ще застраши и голямата група производители от Съюза, които са успели да преразгледат своя бизнес модел и да подобрят състоянието си. Тъй като финансовото състояние и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да устоят за продължителен период от време на ценовия натиск от страна на големи количества дъмпингов внос, който значително подбива цените на производството на Съюза, това най-вероятно ще принуди много повече производители да прекратят дейността си и ще доведе до значителна загуба на пряка заетост за европейските производители и за доставчиците на стоки и услуги за производството на Съюза.
3. ДОПЪЛНИТЕЛЕН АНАЛИЗ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ ОТ СЪЮЗА
(398)
За да се добие по-пълна представа за интересите на производителите от Съюза и извън стандартния анализ на въздействието върху производството на Съюза като цяло, беше събрана допълнителна информация чрез националните асоциации на обувната промишленост, както и дружествата, включени в представителната извадка за първоначалното разследване. Освен това, един съдействащ производител, който е бил изключен от производството на Съюза, но все още има значително производство в Съюза, представи мнението си.
(399)
Допълнителната информация, събрана от националните асоциации на производителите на обувки показват разнородна картина, най-вече в зависимост от това дали в конкретната държава-членка е налице значително производство на обувки или дали държавата има важен интерес в областта на вноса. Докато пет национални асоциации със значим обем на производство на обувки подкрепиха продължаването на мерките, четири други асоциации, представляващи държави, в които производството на обувки до голяма степен или изцяло е прехвърлено в трети държави или със значителен производствен капацитет, но също и със значителен внос, заявиха, че продължаването на мерките като цяло би било в противоречие с интереса на Съюза. Последните асоциации представляват повече дружества, които внасят или разпространяват/продават на дребно в значителна степен. Поради това техните мнения също бяха разгледани в съображенията по-долу, в които се разглеждат интересите на несвързани вносители и търговци на дребно. Като цяло, общият обем на производство на тези четири асоциации е значително по-нисък от този на петте асоциации, които заявиха, че мерките са от полза за производителите.
(400)
Освен това, включените в представителната извадка за първоначалното разследване производители от Съюза също бяха запитани с цел да се допълни картината и да се анализират някои от твърденията, че производството на Съюза е изчезнало и следователно не се е възползвало от налагането на мерките. Това допълнително събиране на информация от производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, също беше обосновано съгласно аспектите на интереса на Съюза, тъй като секторът за производство на обувки в Съюза спада към производство, което е толкова фрагментирано и разнородно, че представителната извадка за вредата е неизбежно малка.
(401)
Това разглеждане на състоянието на производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, установи, че всички съдействащи дружества, включени в извадката в първоначалното разследване, са запазили голяма част от производството си в Съюза. Като цяло те се изказаха в полза на продължаването на антидъмпинговите мерки и подчертаха положителния ефект от тях за заетостта в Съюза. Същевременно повечето от тях са прехвърлили част от производството си на обувки в държави извън Съюза, включително в една от засегнатите държави, и се стремят към допълнителни решения в своята бизнес стратегия с цел повишаване на конкурентоспособността. Тези, които продължават да произвеждат само в рамките на Съюза, се специализират в сегмента на високо позиционираните висококачествени стоки с относително кратки срокове на доставка. Отговорите на производителите от Съюза, включени в предишната представителна извадка, потвърдиха, както е описано в раздела за вредата за производителите от Съюза, че са разработени различни бизнес модели и някои от производителите от Съюза се адаптират към променящите се условия на пазара чрез редица действия, включително чрез прехвърляне на част от производството в трети държави и/или в рамките на Съюза, промяна на каналите за продажба, инвестиране в качеството и имиджа на марката и др. Тези отговори също потвърждават описаната по-горе обща картина по отношение на ползите от запазването на мерките и недостатъците от тяхното прекратяване за производството на Съюза.
(402)
На последно място, с цел да се допълни картината на производствените интереси на Съюза, отговорът на производителя, изключен от определението за производство на Съюза, също беше анализиран. Той представи консолидиран отговор за всичките си европейски дейности, както и отделни отговори на двете си европейски производствени звена. Този производител се беше противопоставил на искането за преразглеждане, тъй като беше против продължаването на въпросните антидъмпингови мерки.
(403)
Дружеството разполага с две производствени съоръжения в Съюза, в които се извършват операциите по комплектоване, като се използват горни части, произведени в Азия. Независимо от това, обемите на производство на тези две фабрики значително са намалели между 2005 г. и РПП. Докато през 2005 г. вносните обувки представляват по-малко от половината от обема на обувките, продавани от дружеството, този процент нараства значително до РПП, през който по-голямата част от продаваните от дружеството обувки се закупува пряко от Азия. Едно по-скорошно проучване на пазара показва, че дружеството допълнително намалява производствената си дейност в Съюза и заменя тези количества с внос.
(404)
Въпреки че дружеството значително е намалило производствената си дейност в Съюза, това е довело само до лек спад в общата заетост в рамките на Съюза. Изглеждаше, че от 2005 г. насам дружеството е увеличило цялостния си оборот и значително е подобрило рентабилността си. Това е довело до допълнителни работни места в Съюза в области, различни от производствената (администрация, проектиране и развитие, маркетинг и продажби и др.). От наличната информация изглежда, че макар антидъмпинговите мита да са оказали негативно въздействие върху финансовите резултати на дружеството, те не са били от такова значение, тъй като общата рентабилността се е подобрила. Наличието на антидъмпингови мерки не е спряло дружеството да продължи да прехвърля производството си в трети държави, включително и в засегнатите държави. От друга страна, налагането на мерки не е довело до увеличаване на производството на дружеството в Съюза. Следователно, стратегическите решения за производствените дейности изглежда са били взети въз основа на по-широки съображения относно разходите.
(405)
Ако мерките бъдат продължени, дружеството най-вероятно ще продължи да бъде засегнато от антидъмпинговите мита, тъй като то най-вероятно ще продължи да внася от засегнатите държави. Обхватът на това негативно въздействие на митата най-вероятно ще продължи да бъде незначителен, имайки предвид, че дружеството може да разнообрази източниците на внос, както е правило в миналото. Ако, от друга страна, мерките бъдат отменени, дружеството ще има полза с оглед на своя внос от засегнатите държави и вероятно ще увеличи още повече своята рентабилност.
(406)
В заключение, един по-подробен анализ на други производители от Съюза потвърждава общите констатации, т.е. че производителите са разработили няколко различни бизнес модела и повечето от тях изглежда са се възползвали от налагането на антидъмпингови мерки, тъй като са докладвали за слабо подобряване на състоянието и повишаване на конкурентоспособността чрез приспособяване, inter alia, на производствените стратегии и каналите за продажба. Следователноналичната информация показва, че повечето от тези производители ще продължат да имат полза от запазването на мерките, поне по отношение на решението си да запазят производствените си дейности в Съюза. От друга страна, тези производители биха пострадали, ако мерките бъдат прекратени, тъй като дъмпинговият внос от засегнатите държави би упражнил ценови натиск върху всички продуктови сегменти, в които участват въпросните производители.
(407)
Негативното въздействие върху някои производители, които са прехвърлили производство в засегнатите държави, най-вероятно ще продължи да не бъде извънредно голямо, както беше доказано в миналото и като се има предвид, че мерките не са успели да възпрат тези производители да продължават да изнасят производство в засегнатите държави. По този начин въздействието на антидъмпингови мита върху тези производители ще зависи най-вече от собствените решения на дружеството за мястото на производство. Следователно от самите дружества би зависило как ще бъдат засегнати от въздействието на антидъмпинговите мита.
4. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
4.1. Общи положения
(408)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че могат да се разграничат две основни категории вносители. Едната категория се състои основно от дружества, които внасят и препродават обувки със собствена марка, производството на които е прехвърлено в трети държави. Тези дружества обикновено имат значителни дейности в Съюза, например в областта на дизайна, научноизследователската и развойната дейност, снабдяването със суровини, а понякога дори и собствена дистрибуторска верига. От това следва, че тази категория вносители извършва дейности в Съюза, осигуряващи значителна „добавена стойност“, за които обикновено използва труда на относително голям брой служители. Втората категория се състои от вносители, които са изцяло търговци, и търговията им е съсредоточена повече върху обема и по-малко върху марката - те продават предимно обувки с „търговска марка на разпространителя“. Тези вносители по принцип имат по-ниски структурни разходи и дейности с по-малко добавена стойност в Съюза.
(409)
Беше установено, че в рамките на тези две основни категории са налице различни бизнес модели. Така например в първата категория могат да се разграничат марки с европейски произход, но също така и неевропейски марки, официални обувки, както и всекидневни обувки. Във втората категория попадат вносители, които имат собствени магазини, но също и вносители, които продават само на търговци на едро/дистрибутори. Някои от дружествата в тази втора категория продават само обувки с „търговска марка на разпространителя“, но други имат също конкретни споразумения за снабдяване с утвърдени марки и/или споразумения за лицензиране и/или смесени дружества.
(410)
С оглед на разнообразието сред вносителите, както е описано по-горе, и с цел да се получи възможно най-пълна представа, положението на вносителите бе анализирано от няколко различни страни. На първо място, бяха анализирани коментарите, получени от вносителите и техните асоциации. Освен това в тази връзка се проведоха консултации и бяха използвани статистически данни както и други подходящи публикации по въпроса. И накрая, за някои ключови икономически данни беше използвана проверената информация от извадката на вносителите.
(411)
Както бе посочено по-горе, за установяване на някои ключови икономически данни беше решено да се изготви извадка на вносителите. Това решение беше взето въз основа на факта, че първоначалното разследване показа, че броят на съдействащите вносители е голям и много от тях са изпратили отговори на въпросниците. Поради това беше счетено за уместно в настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките да се извърши изготвяне на извадка.
(412)
Както вече бе посочено в съображение 37, от 21 вносители от Съюза, които заявиха своята готовност да сътрудничат на разследването, осем бяха включени в извадката. Извадката включваше петте най-големи дружества по отношение на обема и стойността на вноса и препродажбите в Съюза, плюс няколко по-малки вносители; последните бяха включени с цел да се направи по-представителен напречен разрез на предлагащите съдействие страни с различните им бизнес модели, географско местоположение и сегменти на продаваните продукти. Включените в извадката дружества представляваха максималния брой дружества, чието разследване би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Според наличните данни на този етап от разследването, включените в извадката вносители представляваха около 18 % от вноса в Съюза на разглеждания продуктпо време на РПП. Едно от включените в извадката дружества, въпреки че изяви готовност да бъде включено в извадката, в крайна сметка не отговори на въпросника и всички усилия да се осигури сътрудничеството на този малък вносител останаха без резултат. Ето защо в крайна сметка това дружество следваше да бъде изключено от извадката. Седемте други вносители, включени в извадката, оказаха пълно съдействие на разследването и изпратиха отговори на въпросника в определените срокове.
(413)
Както бе посочено по-горе, проверените данни на вносителите, включени в извадката на съвкупна основа, позволиха, inter alia, да бъде направен подробен анализ на някои основни икономически параметри, което, с оглед на големия брой стопански субекти, би могло да бъде постигнато единствено чрез изготвяне на извадка. Въпреки това анализът на състоянието на вносителите не бе ограничено до информацията, предоставена в рамките на изготвянето на извадката. Материали от специализираната преса и пазарни проучвания, както и информация, потърсена и получена от заинтересованите страни, също бяха взети под внимание при анализа на интереса на Съюза. Използването на тази информация освен това гарантира, че всички основни бизнес модели, използвани в този сектор, бяха достатъчно добре представени в анализа.
(414)
Въз основа на проверената информация, предоставена от включените в извадката вносители, и другата информация от досието се преценява, че вносът и препродажбата на дистрибутори/търговци на дребно на разглеждания продукт е осигурявало работа на около 23 000 души в Съюза по време на РПП.
4.2. Обеми на вноса
(415)
Както вече беше отразено в таблица 4, данните на Евростат показват, че от 2005 г. вносът на разглеждания продукт, е намалял значително с около 90 милиона чифта. През същия период вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил с около 43 милиона чифта до 201 милиона чифта. Резултатът е, че докато през 2005 г. обемът на вноса от КНР и Виетнам е бил много по-висок (+ 80 %) в сравнение с обема на вноса от всички други държави, по време на РПП равнището на вноса от другите държави е надвишило равнището на вноса от КНР и Виетнам с 4 %. Данните на Евростат показват също, че от 2005 г. насам общият внос на въпросния продукт е намалял с 11 %.
(416)
Един голям вносител, който съдействаше на разследването, но не участва в изготвянето на извадката, съобщи информация за сходно развитие на вноса. Това дружество заяви, че покупките му на разглеждания продукт, са намалели с 25 % от 2005 г. насам, докато вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил значително.
(417)
Що се отнася до включените в извадката вносители, вносът на обувки от естествена кожа през периода 2005 г.-РПП по отношение на обема се е развил, както следва:
Таблица 19
Обеми на вноса на включените в извадката вносители (в чифтове)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
индексиран
100
104
89
99
Други държави
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
индексиран
100
122
172
213
(418)
В съответствие с общите статистически данни, включените в извадката вносители значително са увеличили покупките на обувки от естествена кожа от други държави. Обемите на вноса от КНР и Виетнам са останали сравнително стабилни от 2005 г. насам, с известен спад през 2007 г., но са се възстановили по време на РПП на почти същото ниво като през 2005 г. От това следва, че що се отнася до включените в извадката вносители като цяло обемът на продаваните обувки от естествена кожа се е увеличил с близо една трета от 2005 г. насам, с устойчива тенденция от засегнатите държави, независимо от наложените антидъмпингови мерки, както и с увеличаваща се тенденция за внос от трети страни. Сред третите държави, облагодетелствани от това увеличаване на обемите на вноса, на първо място са Индонезия и Индия.
(419)
Тенденцията от извадката относно покупките от засегнатите държави е стабилна, което не съответства на наблюдаваната от Евростат тенденция (значително намаление). По-внимателното разглеждане на извадката подсказва, че стабилната тенденция на вноса от засегнатите държави се дължи на факта, че един от най-големите вносители от извадката - противно на тенденцията, наблюдавана не само от Евростат, но също и при други вносители, включени в извадката - не само че съществено е увеличил покупките си от трети държави, но, за да отговори на търсенето, е увеличил значително и вноса си от засегнатите държави, като по този начин компенсира общата тенденция към намаляване на вноса на такива продукти в извадката. С оглед на всичко това се прави заключението, че увеличаването на вноса на въпросния продукт в извадката е в съответствие с количествения анализ на базата данни на Евростат, т.е. общо намаляване на вноса от засегнатите държави.
4.3. Покупни цени
(420)
Както е показано в таблици 5 и 8, данните на Евростат показват, че средните цени на вноса на обувки от естествена кожа от засегнатите държави и от трети държави се е увеличил от 2005 г. насам, а цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от трети държави са се увеличили дори малко повече от цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от засегнатите държави. Имайки предвид обаче, че асортиментът от внасяни обувки оказва значително въздействие върху цените и че този асортимент може да се е променил значително за всички държави износителки, средните цени, които могат да се изчислят от докладваните от Евростат обеми и стойности, не са непременно най-точните за установяване на тенденциите в цените. В тази връзка тенденцията в цените на вносителите от извадката може да се счита като притежаваща повече смисъл, тъй като продуктовият асортимент на вносителите вероятно се е променил в по-малка степен, като се има предвид, че всички тези дружества са специализирани от дълго време в определени видове и стилове обувки.
(421)
Както е описано в съображения 412 и 408 и следващите ги, включените в извадката вносители представляват различни бизнес модели, което, inter alia, води до съществени различия в средните цени на всеки вносител. Освен това някои от вносителите продават милиони чифтове годишно, докато други продават „само“ няколкостотин хиляди чифта годишно. На трето място, за някои от отделните вносители продаваните обеми - и следователно тежестта им в извадката - се колебаят значително през разглеждания период. Поради тези причини беше счетено, че среднопретеглената стойност следва да бъде допълнена от анализ на средноаритметичната стойност, за да се добие пълна представа за съответните тенденции.
(422)
Средните цени на вноса на включените в извадката вносители през периода 2005 г.-РПП са, както следва:
Таблица 20
Средни цени на вноса на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
CIF: среднопретеглена стойност
11,10
11,81
10,24
10,07
индексирана
100
106
92
91
CIF: средноаритметична стойност
10,17
11,42
10,54
10,42
индексирана
100
112
104
102
Крайна цена на разтоварена стока (10): среднопретеглена стойност
11,72
13,43
12,12
11,88
индексирана
100
115
103
101
Крайна цена на разтоварена стока (10): средноаритметична стойност
10,74
12,98
12,48
12,30
индексирана
100
121
116
115
Други държави
CIF: среднопретеглена стойност
13,11
12,71
10,85
10,46
индексирана
100
97
83
80
CIF: средноаритметична стойност
12,21
12,56
12,59
11,53
индексирана
100
103
103
94
(423)
Анализ на цените CIF за внос от КНР и Виетнам от 2005 г., т.е. последната година без антидъмпингови мерки, до РПП показва увеличение с 2 % (средноаритметична стойност) или намаление с 9 % (среднопретеглена стойност). Като цяло анализираните данни показват стабилни или до известна степен намаляващи цени на вноса преди въвеждането на вносни и антидъмпингови мита. И в двата случая цените на вноса преди обмитяване бележат значителен ръст през 2006 г. и след това намаляват.
(424)
В същото време средните цени CIF за внос на обувки от естествена кожа от други държави намаляват и в двете оценки (- 20 % и - 6 %). Следователно разликата между цената на вноса на обувки от естествена кожа преди обмитяване от засегнатите държави и други държави е намаляла приблизително от 2,00 EUR за чифт до 1,00 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 10 % - средноаритметични стойности), или от 2,00 EUR до 0,50 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 5 % - среднопретеглени стойности). Антидъмпинговите мита се добавят само в случая на КНР и Виетнам. Средните крайни цени за разтоварени стоки (т.е. вносните цени с включени разходи по вноса, вносни мита и, ако е приложимо, антидъмпинговите мита) на обувки от естествена кожа от КНР и Виетнам, от една страна, и от други държави, от друга страна, могат следователно да се считат като намиращи се на равнища, позволяващи в по-голяма степен извършването на сравнения. Следователно цените на произведените в други държави обувки от естествена кожа стават по-привлекателни в сравнение с цените на обувките, произведени в засегнатите държави.
4.4. Цени на препродажба
(425)
Що се отнася до цените на препродажба на вносителя, беше набавена подробна информация посредством извадката на вносителите. Цените на препродажба на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са претърпели следното развитие:
Таблица 21
Средни цени на препродажба на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
34,62
36,97
33,68
32,28
индексирана
100
107
97
93
Средноаритметична стойност
27,09
29,72
28,46
29,24
индексирана
100
110
105
108
(426)
Горепосочените данни показват стабилни или малко увеличени цени на препродажба през периода 2005 г.-РПП. През 2006 г. цените на препродажба са се увеличили със 7 % до 10 %, което е увеличение сходно с увеличението на покупните цени CIF през 2006 г. (вж. съображение 422 по-горе). От 2006 г. до РПП цените на препродажба са се понижили.
(427)
В хода на разследването не бе получена информация или доказателства, които да показват, че цените на препродажба на други вносители са се развили в различна посока от описаната по-горе.
4.5. Рентабилност
(428)
По отношение на включените в извадката вносители рентабилността беше установена въз основа на комбинацията от цената на вноса и цената на препродажба, описани по-горе, и развитието на другите фактори, свързани с разходите на вносителите. След оповестяването някои от включените в извадката вносители повдигнаха въпроси по отношение на използваните индивидуални данни за печалбата и поискаха да бъдат приети ревизирани данни. Някои от тези искания бяха приети и някои технически грешки бяха отстранени. Ревизираното състояние по отношение на рентабилността е, както следва:
Таблица 22
Средна печалба от разглеждания продукт, реализирана от включените в извадката вносители
(нетна печалба преди данъчно облагане/оборот)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Средноаритметична стойност
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Забележка: печалбата от продажбите на вносителите към потребители (продажби на дребно) е изключена.
(429)
Горепосочените цифрови величини са изчислени въз основа на данните за приходите от разглеждания продукт, съобщени от включените в извадката вносители. В някои случаи съобщените данни следваше да бъдат преразгледани след проверката на място. Както беше посочено по-горе, след съобщаването на окончателните заключения, четирима включени в извадката вносители поставиха под въпрос анализа на тяхната собствена рентабилност и повторно изтъкнаха, че преразгледани данни, като предоставените след проверката на място, би следвало да се приемат. Що се отнася до единия от включените в извадката вносители, следва да се отбележи, че неговото искане, свързано с разходите по продажбите и общите и административни разходи (РПОАР), беше частично удовлетворено, като беше поправена една техническа грешка, в резултат на което е налице слабо понижение на рентабилността на извадката, както беше посочено в съобщението до заинтересованите страни. Неговото искане да бъдат приети първоначално декларираните РПОАР разходи и да бъдат взети под внимание, освен това, значителните по размер дължими суми, които по негово твърдение той следвало да изплати на свързано с него дружество, намиращо се извън Съюза, обаче следваше да бъде отхвърлено. По отношение на първоначално декларираните РПОАР разходи, по време на посещението с цел проверка на място се оказа, че те са били завишени, тъй като дружеството не можа да обоснове претендираните суми. В резултат на тази констатация беше извършена поправка въз основа на получените по време на проверката на място документи. Що се отнася до предполагаемите разходи във връзка с дължими суми, въпросната претенция беше отправена едва след проверката на място и не беше подкрепена с достатъчно доказателства. Що се отнася до втория вносител от извадката, той също повторно поиска да бъдат приети преразгледаните данни за рентабилността, основаващи се на печалбата, декларирана във формуляр, който по негово твърдение е бил представен на американските власти. Във връзка с това следва да се отбележи, че това дружество е представило за разглеждания продукт таблица относно рентабилността, която бе потвърдена при проверката, тъй като данните в нея напълно кореспондираха с тези в одитираните отчети и другите налични данни.
В предадения след проверката документ се споменава само за общо равнище на печалбата за „Европа“, като същият включва всички продукти, в т.ч. вероятно и тези, които са свързани с дейности, извършени в Европа в географския смисъл на думата (Швейцария, Балканите), но извън 27-те държави-членки. Не беше възможно също така да се направи връзка между данните от този формуляр и тези, проверени на място, поради което искането беше отхвърлено. В изпратения от него след съобщаването на заключенията документ, дружеството предостави повече подробности в тази връзка, но, поради късното му предаване и липсата на доказателства в негова подкрепа, също се оказа невъзможно той да бъде взет под внимание. Второто искане на това дружество касаеше няколко разходни елемента, които би следвало да бъдат взети под внимание, но за два от които се оказа невъзможно да бъдат съпоставени с проверената на място информация. Прието беше обаче да се вземе под внимание трети разходен елемент, който бе изцяло проверен по време на проверката и беше пропуснат в таблицата. Въздействието върху рентабилността като цяло обаче беше ограничено. Третият вносител първоначално беше предоставил данни за печалбата си само за малка част от своите дейности в Съюза. Предоставените данни не могат да се считат за представителни за дейността на дружеството в Съюза като цяло поради наличието на сериозни разминавания между регионите, по отношение на разходите и приходите. В резултат на това, данните за печалбата бяха допълнени по време на проверката на място с останалите данни за дейността, извършена в Съюза, при използване на цялата налична информация, чиято проверка беше възможна. Дружеството оспори резултата от това изчисление и представи в края на проверката на място преработена таблица относно рентабилността, която се различаваше от изчислението на Комисията само по отношение на един елемент, а именно разходите за покупки. Тъй като обаче, противно на установените от Комисията разходи за покупки, предложеният размер на разходите за покупка не беше възможно да се съпостави с наличната информация, преработената таблица не беше приета. В резултат искането беше отхвърлено и бяха използвани установените по време на проверката на място данни за рентабилността. След съобщаването на заключенията, четвъртият вносител оспори своите собствени данни за рентабилност, които бяха предоставени, проверени и приети без други корекции по време на проверката на място, с аргумента, че цялата използвана методология е била неточна. Тъй като дружеството обаче не предложи друга методология за установяване на маржа на печалбата за разглеждания продукт, се наложи искането да бъде отхвърлено като необосновано.
(430)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване отговорите на въпросника на съдействащите вносители сочеха среднопретеглена нетна печалба от 12 % за периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането проверените данни на вносителите от извадката обаче показаха, че среднопретеглената печалба на вносителите от извадката през 2005 г. е била над 20 %. През 2006 г. е настъпил значителен спад в рентабилността с над 18 процентни пункта на основа на среднопретеглената стойност и с близо 12 процентни пункта средноаритметично. Изглежда повечето от договорите за продажба вече са били сключени преди налагането на временните мерки през март 2006 г. и в много случаи при договорените продажни цени не е взето предвид възможното налагане на антидъмпингови мита. Следователно реализираната от вносителите от извадката печалба от разглеждания продукт, е намаляла през 2006 г. През 2007 г. и през РПП печалбата се е увеличила отново, но все още е била със 8-16 процентни пункта по-ниска от постигната през 2005 г. печалба.
(431)
Като се има предвид, че след март 2006 г. повечето от включените в извадката вносители са адаптирали своите канали за снабдяване и ценова политика според промяната в обстоятелствата, т.е. налагането на антидъмпингови мита, беше направен по-внимателен анализ на факторите, които са оказали въздействие върху рентабилността от 2007 г. Може да се отбележи следното. На първо място, докато спадът на печалбата през 2006 г. би могъл до голяма степен да се дължи на антидъмпинговите мита, през 2007 г. и през РПП други, специфични за дружествата фактори, също са оказали негативно въздействие върху печалбата на вносителите от извадката. През 2007 г. и през РПП някои от вносителите от извадката са направили значително по-високи разходи по продажбите, общи и административни разходи, което е довело до голямо влошаване на брутните печалби. Това се е отразило върху изчислената печалба за извадката като цяло. За тези увеличени разходи по продажбите, общи и административни разходи на включените в извадката вносители не можа да се установи обща причина, като например по-високи разходи за маркетинг на спортни събития.
(432)
В същото време следва да се отбележи, че обменният курс евро-щатски долар е помогнал на вносителите да запазят разходите си за закупуване на ниско ниво, включително разходите за разглеждания продукт. От края на 2005 г. до края на РПП обменният курс на еврото се е повишил с почти 30 % спрямо щатския долар и тъй като договорите на вносителите с техните доставчици обикновено се сключват в щатски долари а вносителите са заявили, че са прибягвали само в редки случаи до операции по защита от риска, тази „печалба“ е смекчила въздействието на антидъмпинговите мита и на други увеличения на разходите. Въз основа на информацията, предоставена от един от вносителите от извадката, равнищата на печалба по време на РПП са щели да бъдат с до 6 процентни пункта по-ниски, ако обменните курсове са се запазили стабилни.
(433)
Освен това беше направен алтернативен анализ на рентабилността, в който се разграничава печалбата, постигната от обувки с търговска марка на разпространителя, от печалбата, реализирана от маркови обувки. За тази цел проверените данни на вносителите от извадката бе допълнена от информация, получена от друг голям вносител на обувки с търговска марка на разпространителя, който не взе участие в изготвянето на извадката, но съдейства на разследването, като представи своето мнение. Тази информация показа, че равнищата на печалба на вносителите на обувки с търговска марка на разпространителя като цяло са били значително по-ниски от равнищата на печалба на повечето вносители на маркови обувки, но въпреки всичко са били високи и в диапазона от 11 % до 17 % по време на РПП. Това потвърждава констатациите от първоначалното разследване, в което тази категория вносители са заявили средно равнище на печалба от 17 %. От друга страна, този подробен анализ показа също, че за вносителите на маркови обувки рентабилността се е подобрила след първоначалното разследване. При първоначалното разследване тези вносители са отчели средна рентабилност около 10 %, докато печалбата на включените в извадката вносители на маркови обувки по време на РПП е възлизала на повече от 20 %. Следователно може да се заключи, че по принцип икономическото състояние на групата вносители на обувки с търговска марка на разпространителя до голяма степен е останало същото след първоначалното разследване, докато положението на вносителите на маркови обувки изглежда, че дори се е подобрило.
(434)
При всички случаи обаче равнищата на печалбата, постигнати от включените в извадката вносители, са били сравнително високи и не са показали тенденция към намаляване след 2006 г. Следва да се отбележи също, че общото равнище на печалбата на включените в извадката вносители, т.е. винаги над 10 %, сочи наличието на по-скоро стабилен и устойчив бизнес.
(435)
При разследването не бяха разкрити информация или доказателства, които да показват, че равнището на печалба на други вносители би се развило в различна посока от описаните по-горе тенденции в печалбата.
4.6. Влиянието на икономическия спад, настъпил след РПП
(436)
С оглед на световната финансова и икономическа криза, която започва веднага след РПП, бе счетено за целесъобразно да се анализира положението на вносителите след РПП. В няколко от представените мнения беше посочено прякото негативно въздействие, което икономическата криза е оказало върху сектора, като засилва негативното въздействие на антидъмпинговите мита. Въз основа на допълнителна информация и коментари, предоставени от страните, както и на публично достъпна информация, като Евростат, проучвания на пазара т.н., се очерта следната картина.
(437)
От наличните статистически данни става ясно, че вносът от засегнатите държави продължава да намалява, въпреки че спадът е умерен в сравнение със спада през периода от 2005 г. до РПП (- 15 % след РПП). Същевременно вносът от трети страни продължава да се увеличава. С други думи, процесът на преместване на производството от засегнатите държави в трети държави все още продължава. Данните на Евростат също показват силното повишаване на цените на вноса, особено що се отнася до обувки от засегнатите държави (+ 21,5 % в сравнение с РПП).
(438)
Подобно развитие след РПП бе съобщено от включените в извадката вносители, които са продължили да снабдяват все по-голяма част от производството си от други държави и да намаляват снабдяването си от засегнатите държави. Като цяло внасяните от тях обеми на въпросния продукт са останали сравнително стабилни. Вносителите обясниха, че поради срока на доставка от приблизително 6 месеца, покупките след РПП са били резултат от поръчки, направени преди началото на икономическия спад. Средните цени в евро на покупките на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са се увеличили в сравнение с РПП приблизително с 15 %. Според вносителите причините за това увеличение на цените са, на първо място, поскъпването на щатския долар в края на 2008 г. и началото на 2009 г., което е повишило разходите за снабдяване на производството в евро по отношение на продуктите от засегнатите държави, и, на второ място, повишените разходи за производство в засегнатите държави, особено увеличаването на разходите за труд.
(439)
Тъй като цените на препродажба са останали стабилни или са се увеличили съвсем малко, изглежда че рентабилността на включените в извадката вносители във връзка с търговията им на разглеждания продукт, е била засегната в още по-голяма степен. Освен това вносителите заявиха, че поради предварителните поръчки за покупка и последвалото свиване на търсенето, техните запаси са се увеличили значително. Въпреки това изчислението на равнището на печалбата на вносителите след РПП въз основа на предоставените данни за цените показа, че спадът в печалбата най-вероятно ще бъде умерен (с около 2 процентни пункта), което показва като резултат все още добри равнища на печалба като цяло.
(440)
Няколко вносители обаче посочиха, че от есента на 2008 г. потребителското търсене значително е намаляло и че това все още не се е отразило на обема на вноса, тъй като поръчките са направени от 6 до 9 месеца по-рано, т.е. преди икономическия спад. Поради това вносителите са очаквали по-значителен спад в обемите на вноса през следващия сезон. В допълнение няколко вносители съобщиха, че някои от големите дистрибуторски вериги или са изпаднали в несъстоятелност, или изпитват финансови затруднения, в резултат на което са анулирани поръчки, стоковите наличности на вносителите са се увеличили и те следва да правят специални отстъпки на своите клиенти. Някои от включените в извадката вносители вече са обявили планове за големи структурни промени с оглед на спада, а други съобщиха, че все повече се опитват да контролират разходите посредством други мерки.
(441)
От горепосоченото следва, че до юли 2009 г. въздействието на кризата все още е било ограничено по отношение на вноса и обема на продажбите, тъй като поръчките са били направени преди кризата да достигне потребителското ниво и въз основа на по-оптимистични очаквания за потреблението. По отношение на рентабилността изглежда, че повечето вносители досега също са успявали да ограничат въздействието на кризата чрез вземане на различни мерки, насочени към контролиране на разходите.
4.7. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(442)
Ако прилагането на мерките продължи, съществува голяма вероятност в бъдеще те да засегнат вносителите в по-голяма степен, тъй като икономическите параметри са се променили значително: с наблюдаваното напоследък увеличение на покупните цени и очакваното общо намаление на потреблението, въздействието на антидъмпинговото мито ще стане по-осезаемо отпреди, дори и ако развитието на обменния курс смекчи увеличението на покупната цена, както се е случило по време на разглеждания период. Освен това няколко вносители посочиха, че в засегнатите държави са настъпили и други значителни увеличения на разходите, като по-високи разходи за труд и др. Като цяло печалбите от разглеждания продукт, вероятно ще намалеят в близко бъдеще, но по-скоро вследствие на увеличаването на други разходи, отколкото на антидъмпинговите мита. Въпреки това тъй като вносителите са постигнали по принцип добри маржове на печалба, този спад най-вероятно няма да застраши тези дружества.
(443)
Както се вижда от 2005 г. насам, вносителите вероятно ще продължат или ще започнат да се снабдяват с дори по-големи количества от други трети държави, с оглед на това, че антидъмпинговите мита ще ги засягат в по-голяма степен. Същевременно вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят по-висок дял от всяко увеличение на общите разходи към търговците на дребно/дистрибуторите. Въпреки това предвид относителната значимост на тези търговци на дребно и/или дистрибутори за вносителите (както е обяснено в съображение 472 по-долу), вносителите вероятно няма да прехвърлят напълно на своите клиенти евентуалното увеличение на разходите. Това бе отбелязано също през периода юли 2008 - март 2009 г.
(444)
Въздействието от запазването на антидъмпинговите мита през период на свиване на търсенето, покачването на покупните цени и увеличаването на осведомеността на потребителите относно разходите на вносителите обаче ще се различава в зависимост от гъвкавостта на вносителя. Припомня се, че някои вносители вече са показали голяма гъвкавост в стратегиите си за снабдяване и в своя продуктов асортимент (повече обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и/или обувки от текстилни/пластмасови материали и/или аксесоари). Това им позволява да смекчат въздействието на митото в бъдеще. Други вносители, които запазват традиционните си канали за снабдяване в засегнатите държави и които са се ориентирали към производството на обувки от естествена кожа, могат действително да изпитат общ спад на рентабилността и/или продажбите.
4.8. Коментари
(445)
Както е посочено в съображение 60 и следващи, няколко заинтересовани страни поискаха изключването на специфични видове обувки от обхвата на продукта. Освен това повечето страни изразиха становище, че ако не бъде възможно да се преразгледа обхватът на продукта в настоящото разследване, видовете внасяни от тях обувки следва да бъдат изключени от мерките по член 21 от основния регламент. Последните твърдения се основават най-вече на предполагаемата липса на производство (производствен капацитет и желание за производство) на тези видове обувки в Съюза, което би предполагало липсата на конкуренция с производството на Съюза и на вреда по отношение на него, и на неблагоприятната икономическа среда, в която мерките биха имали все по-изразено негативно въздействие върху вносителите, дистрибуторите, търговците на дребно и потребителите в рамките на Съюза.
(446)
В това отношение е важно да се подчертае, че беше установена значителна конкуренция между вноса от засегнатите държави и вида обувки, произвеждани в Съюза, както е посочено в съображение 267 и следващите го. Това означава също, че все още има значително производство на обувки от естествена кожа в Съюза. В по-широк смисъл беше отбелязано също, че обхватът на продукта не може да бъде променян, удължаван или намаляван в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, независимо от евентуалното развитие на структурата на производството в Съюза по време на съществуването на мярката.
(447)
Независимо от горепосоченото, Комисията се свърза със съответните асоциации на производителите на обувки, за да добие по-ясна представа за видовете/количествата от някои обувки, произвеждани в Съюза. От събраната информация става ясно, че повечето от обувките, за които е отправено горното искане (все още) се произвеждат в Съюза и че структурата на производството не се е променила значително през периода на съществуване на мерките. Събраната информация не позволява да се определи общо и окончателно дали определени видове продукти от специализирана пазарна ниша, произведени в Съюза, обхващат търсенето на тези продукти.
(448)
Повечето от тези продукти са специфични продукти, заемащи определена пазарна ниша, които се продават на специализирани потребители в малки количества, имат високо качество и сложни технически характеристики и принадлежат към високата ценова категория, т.е. обувки за конна езда, обувки за боулинг или обувки със специални размери/обувки за тесни ходила. Следователно тези видове продукти по принцип биха се вписали в общата структура от спецификации на производителите от Съюза. Чрез налагането или запазването на мерките производителите от Съюза могат да бъдат стимулирани да инвестират отново в производството на такъв вид продукт от определена пазарна ниша или да увеличат съществуващия си производствен капацитет. В противен случай няма да има никакъв стимул за производителите от Съюза да инвестират в такива продуктови линии. Освен това тъй като мерките не са предназначени да спрат вноса и в разглеждания случай не са довели до този резултат, е оправдано да се наложат антидъмпингови мерки и за тези видове продукти от специализирана пазарна ниша, докато между отделните продукти не може да се направи ясно разграничение. Във всеки случай що се отнася до продукти от специализирана пазарна ниша, ограничените налични данни сочат, че делът им в общия внос е много ограничен и поради това въздействието на мерките по отношение на тези видове продукти не се счита за непропорционално във връзка с подчертано преобладаващата част от вноса.
(449)
Някои вносители на спортни обувки, както и тяхната асоциация заявиха, че нямат реална алтернатива за снабдяването си в Съюза.
(450)
По отношение на това първо следва да се отбележи, че събраната от националните асоциации на производителите на обувки информация показва, че все още има значително производство на спортни обувки в Съюза, въпреки че не може да се изключи търсенето да надмине предлагането в този сегмент. Дори да приемем, че производство на спортни обувки в Съюза е недостатъчно, разследването показа, че съществуват алтернативни източници за снабдяване като Индонезия и Индия, които предлагат все по-конкурентни цени, както е изложено по-горе.
(451)
Някои от включените в извадката вносители, особено вносителите на по-големите световни марки обувки, заявиха също така, че имат дългосрочни стратегически отношения с някои групи от фабрики в КНР и Виетнам, основани на високо качество, социални, екологични стандарти и стандарти за безопасност, изграждани в продължение на години. Поради това промяната на източниците на доставки чрез преместване на производството би предизвикало високи разходи и удължаване на сроковете на доставките (от 12 до 18 месеца).
(452)
В тази връзка е важно да се подчертае, че антидъмпинговите мерки не са забранителни, с други думи, фактът, че мерките са били наложени, за да се коригира нарушаване на търговията, не е довел до прекратяване на вноса от засегнатите държави и произтичащата от това необходимост за вносителите да се снабдяват от други държави. Независимо от горепосоченото, разследването показа, че съществува значителна степен на гъвкавост: вносителите обикновено купуват от групи доставчици с производствени бази в няколко азиатски държави. Тези групи са гъвкави и могат да преместват снабдяването от една държава в друга, ако имат стимул да го направят. Подробностите, предоставени чрез изготвянето на извадката относно снабдяването с въпросния продукт от 2005 г. насам, както е обощено на съвкупна основа в съображение 417 по-горе, показват, че повечето от включените в извадката вносители в рамките на 1 до 2 години са променили произхода на значителна част от доставяните за тях обувки от естествена кожа. Един голям вносител, който не е включен в извадката, също съобщи за увеличен внос от други азиатски държави за сметка на вноса от засегнатите държави. Следователно информацията в досието показва, че макар да е възможно да е свързано с допълнителни разходи, преместването на производството от една държава в друга не се смята за твърде обременително и изглежда е относително разпространено. Следователно този аргумент се отхвърля.
(453)
Асоциациите на вносителите, както и някои вносители заявиха, че вносителите повече не са в състояние да поемат въздействието от митата. Беше изтъкнато, че през периода 2006 г.-РПП негативното въздействие на мерките върху потребителите е било (частично) компенсирано от ефекта от промяната на обменния курс от 2006 г. насам, но според тези твърдения обръщането в посоката на обменния курс след края на РПП ще предизвика неизбежно увеличаване на техните цени на препродажба и ще се изрази в по-високи цени за потребителите в магазините, ако митата бъдат запазени.
(454)
Отчита се фактът, че поскъпването на еврото спрямо щатския долар след налагането на антидъмпинговите мерки е било значително, както е описано и в съображение 432 по-горе. Всъщност развитието на обменния курс е в полза на вносителите на разглеждания продукт, от края на 2005 г. до края на РПП, тъй като договорите с техните доставчици са обикновено в щатски долари, а еврото е поскъпнало с почти 30 % спрямо щатския долар в рамките на този период.
(455)
Що се отнася до заявената неспособност на вносителите да поемат митото поради промяната в развитието на обменните курсове от средата на 2008 г. насам, което води до по-високи цени на вноса в евро, следва да се отбележи, че равнището на печалба, което постигат вносителите от търговия с разглеждания продукт, както е анализирано посредством извадката (вж. таблица 22 по-горе), е все още добро по време на РПП. Това подсказва, че вносителите биха били в състояние да продължат да работят по устойчив начин, дори ако за определен период обменният курс е в тяхна вреда. Освен това що се отнася до развитието на обменния курс, няма признаци, че еврото е в състояние на свободно падане по отношение на щатския долар, а напротив, макар еврото да се е обезценило спрямо щатския долар от юли до ноември 2008 г., след това се е върнало до предишните си нива. Поради това е спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Що се отнася до цените на дребно на обувките от естествена кожа, следва да се отбележи също, че съществуват няколко други източници за доставка на обувки от естествена кожа и тези източници се използват във все по-голяма степен от вносителите. Поради това няма данни, които да показват необходимост вносителите да прехвърлят изцяло митото върху търговците на едро/търговците на дребно, което да доведе до значително увеличение на цените на дребно. Следователно аргументът не е убедителен.
(456)
Някои от вносителите, повечето от които са част от групата на производителите на маркови обувки, заявиха, че мерките ще навредят на значителната „производствена добавена стойност“, която те осигуряват в Съюза чрез техните значителни дейности в областта по-специално на дизайна, развойната дейност, създаването на търговски марки и снабдяването. Във връзка с това разследването потвърди, че действително не просто търгуват с обувки, но също така са ангажирани на територията на Съюза в дейности, осигуряващи добавена стойност като горепосочените. Тези дейности създават значителен брой висококвалифицирани работни места.
(457)
В това отношение следва да се отбележи, че предоставената информация от включените в извадката вносители не показва никакъв спад в заетостта в тези дружества, свързана с производството на разглеждания продукт, през периода 2005 г.-РПП. Напротив, обобщените данни за заетостта на включените в извадката производители на маркови обувки сочат по-скоро слабо увеличение на заетостта. Това е следствие от факта, че в съответствие с целта им антидъмпинговите мерки не препятстват навлизането на пазара на Съюза на обувки от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам, а по-скоро коригират равнището на цените им с цел да възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Още повече, че нивото на митата в този случай е умерено и вносителите могат също да променят мястото на произход - както в някои случаи действително са направили. С оглед на горепосоченото твърдението, че антидъмпинговите мерки биха застрашили висококвалифицираните работни места, които тези вносители са разкрили в Съюза, се отхвърля.
4.9. Заключение
(458)
Въз основа на горния анализ се прави окончателното заключението, че през периода 2006 г.-РПП антидъмпинговите мерки са оказали влияние върху икономическото състояние на вносителите в Съюза на разглеждания продукт, но това влияние не се счита за прекомерно с оглед на установеното при разследването силно като цяло пазарно присъствие на вносителите. Ограниченото по мащаб влошаване на икономическото състояние на вносителите изглежда е продължило през деветте месеца след РПП. Въпреки това този сектор е, най-общо казано, в добра форма, и печалбите, реализирани от разглеждания продукт, все още са високи. Следователно се счита, че е малко вероятно запазването на мерките да окаже значително негативно въздействие върху интересите на вносителите.
4.10. Интерес на дистрибуторите/търговците на дребно
4.10.1. Общи положения
(459)
Наличната информация показва, че на пазара за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза около 60 % от всички обувки се продават чрез „традиционната“ специализирана мрежа за дистрибуция, която се състои от големи търговци на дребно, които често сами внасят обувки, и така наречените групи за закупуване, и около 40 % от всички обувки се продават чрез „неспециализирана“ дистрибуция, която се състои от супермаркети, магазини за облекла, както и универсални магазини. Според оценките в сектора за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза са заети около 140 000 души, които продават на потребителите разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че докато в северните държави-членки преобладават по-големи търговци на дребно, в южните държави-членки търговията на дребно често се извършва от МСП.
(460)
Въпреки че големите търговски вериги не пожелаха да участват в извадката на вносителите и не попълниха подробния въпросник за търговците на дребно, един голям вносител/търговец на дребно, както и група от търговци на дребно представиха съображения в писмен вид и им беше дадена възможност да бъдат изслушани. Поради това единственият търговец на дребно, чиито отговори можаха да бъдат проверени, са били на Clarks, който оказа съдействие като вносител.
(461)
Отговори на въпросника, предназначен за асоциациите на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно, бяха получени от Европейската асоциация на търговците на дребно на модни стоки (AEDT), Обединение на продавачите на европейски марки обувки (EBFC), European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce, представляваща секторите за търговия на дребно, търговия на едро и международна търговия в Европа, Федерацията на европейската промишленост на спортни стоки, Асоциацията за външна търговия (FTA), Нидерландската асоциация на търговците на дребно на модни стоки, обувки и спортни стоки MITEX и Svenskt Sportforum. На въпросника не отговориха вериги от супермаркети, обаче Lidl предостави информация за своите покупки и препродажби на разглеждания продукт, за периода 2005-2008 г. Горепосочените асоциации и търговци на дребно се противопоставиха на мерките и тяхното удължаване, като в общи линии заявиха, че мерките намаляват рентабилността и принуждават много търговци на дребно да търсят алтернативни източници за снабдяване. Те също така заявиха, че разширяването на обхвата на мерките ще навреди на европейската обувна промишленост, която успешно се е приспособила към предизвикателствата и възможностите на съвременните пазари, при които производството се прехвърля на външни изпълнители. Те изтъкнаха, че мерките не са попречили на мащабното прехвърляне на производството, което няма да се върне обратно в Съюза, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да отговорят на търсенето на широка гама от качествени обувки на ниски цени.
4.10.2. Покупни цени
(462)
За да се оцени твърдението за намаляване на маржа на печалбата след налагането на антидъмпинговите мерки, като първа стъпка беше направен анализ на покупните цени на разглеждания продукт, от дистрибутори/търговци на дребно спрямо продажните цени, постигнати от тях през периода 2005 г.-РПП. Както е описано в съображение 425 по-горе, въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката вносители, изглежда че цените на препродажба на вносителите, които са равни на покупните цени на дистрибуторите/търговците на дребно, са били стабилни или само слабо са се увеличили през периода 2005 г.-РПП.
4.10.3. Цени на препродажба
(463)
Като втора стъпка беше разгледано развитието на цените на дребно и поради липсата на точни данни, предоставени от търговците на дребно, информацията бе събрана от статистическите служби на държави-членки, които общо представляват 66 % от населението на Съюза. Тази информация показва, че развитието на цените на дребно през разглеждания период общо се характеризира с много слаба тенденция към повишение, както е показано в таблицата по-долу:
Таблица 23
Средни потребителски цени в някои държави-членки (индексирани)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Германия
„обувки“
100
99,2
100,3
100,9
Нидерландия
„обувки“
100
100,7
101,4
103,1
„детски обувки“
100
99,3
101,5
100,9
Франция
„chaussures de ville“ (градски обувки)
100
99,9
101,1
101,5
Обединено кралство
„обувки“
100
98,4
99,6
99,5
Испания
„дамски обувки“
100
101,9
102,6
103,7
„мъжки обувки“
100
101,6
103,5
104,1
„детски обувки“
100
100,9
102,6
103,3
Италия
„обувки“
100
100,9
102,0
102,6
Източник: национални статистически служби.
(464)
Горепосочените категории обувки, въпреки че не отговарят точно на определението за продукта, са доминирани от въпросния продукт и поради това горепосочените тенденции могат да бъдат считани за валидна справка за цените на дребно на разглеждания продукт.
(465)
Горепосочените тенденции бяха освен това потвърдени и от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че цените на дребно са останали относително стабилни в продължение на дълъг период от време и във всеки случай през целия период 2005 г.-РПП. Те обясниха факта, че цените на обувките на пазара на дребно са били стабилни за такъв дълъг период поради i) благоприятни фактори, свързани с разходите, поради непрекъснатото преместване на производството в държави с ниски разходи и благоприятното развитие на обменния курс и ii) прилагания от търговците на дребно принцип на „ценовите точки“ и на нагласата на потребителите да плащат. Принципът на „ценовите точки“ се състои в това, че обувките обикновено се продават на фиксирани ценови точки, а не на цени, които са между тях. Например една категория обувки се продават за 44,95 EUR, по-високата категория се продава за 49,95 EUR, следващата категория за 54,95 EUR и така нататък.
4.10.4. Рентабилност
(466)
Тъй като предоставената от търговците на дребно информация не бе достатъчно подробна, не беше възможно да се получат преки данни за тяхната рентабилност. Въпреки това като се сравни развитието на покупната цена на търговците на дребно, както е посочено в съображение 462 по-горе, с развитието на тяхната цена на препродажба, както е посочено в съображение 463 и следващите го, няма признаци за свиване на маржа на печалбата, което може да бъде приписано на въздействието на митата върху разходите, тъй като покупните цени на разглеждания продукт, са останали стабилни или слабо са се повишили, докато цените на препродажба слабо са се повишили.
(467)
Що се отнася до общото ниво на рентабилност в сектора за търговия на дребно, има някои показатели, че то е по-ниско от равнището на печалбата, реализирана от вносителите. Освен това според специализираната преса някои региони по-специално изглеждат особено конкурентоспособни и представляващи трудност от гледна точка на търговците на дребно (силна конкуренция, процес на консолидация на пазара, силна зависимост от финансовия пазар, който не желае да инвестира, и стратегически неуспехи). Същевременно обаче една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки, действащи в Съюза, е отчела рекордни печалби през 2008 г. в пресата и е обявила амбициозни планове за разширяване.
(468)
Що се отнася до общата рентабилност на търговците на дребно, следва също да се отбележи, че въздействието на антидъмпинговото мито във всеки случай се смекчава от оборота им от други техни продукти като обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), специални спортни обувки, обувки от естествена кожа с друг произход, други видове обувки и аксесоари.
(469)
В заключение, аргументът за намаляване на рентабилността не беше доказан от търговците на дребно по време на разследването в рамките на преразглеждането, а заключенията от разследването също не потвърдиха това твърдение. От наличната информация изглежда, че е по-вероятно налагането на антидъмпингови мерки да не е оказало негативно въздействие върху търговците на дребно от 2006 г. до РПП, или това въздействие да е било само в ограничена степен.
4.10.5. Въздействие на икономическия спад след РПП
(470)
Ограничената налична информация относно въздействието на икономическия спад след РПП върху сектора за търговия на дребно на обувки показва намаляващи маржове и отслабване на търсенето през първите девет месеца след РПП. Информацията обаче е представена само от едно дружество, с дейност основно в един специфичен регион, което е активно и като вносител и поради това не може да се счита като представително за сектора на търговията на дребно като цяло. Освен това специализираната преса съобщи за значително подобряване на състоянието на сектора за търговия на дребно на обувки в този регион (с увеличаване на обема на продажбите и приходите) от средата на 2009 г. Поради това, при липсата на представително съдействие от сектора за търговия на дребно не могат да се направят окончателни заключения относно точното въздействие на икономическия спад.
4.10.6. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(471)
На фона на настоящия икономически спад е вероятно потреблението на обувки от естествена кожа да намалее, а ценовият натиск, упражняван от все по-чувствителни към цената потребители, ще се увеличи в краткосрочен до средносрочен план. От друга страна, вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят поне отчасти увеличението на цените си върху търговците на дребно. Поради това положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, може да доведе до все по-трудна ситуация.
(472)
Търговците на дребно/дистрибуторите с дейност на силно конкурентни пазари и които се снабдяват с обувки от естествена кожа предимно от засегнатите държави, биха могли при такъв сценарий да се окажат в деликатно положение предвид сравнително високите им разходи и относително ниската нетна печалба. Отмяната на антидъмпингови мерки по отношение на разглеждания продукт, би предложила при такъв сценарий облекчение за тези дружества. За търговците на дребно/дистрибуторите, които обаче се снабдяват и от трети държави/Съюза и които имат по-разнообразен продуктов асортимент, въздействието от възможно увеличение на цените вероятно ще бъде смекчено от оборота. Освен това разследването показа, че макар да имат определена позиция на пазара, значението на големите търговци на дребно и на групите за закупуване на дребно е достатъчно значимо, за да попречи на вносителите да им прехвърлят изцяло увеличението на разходите си.
(473)
В заключение, търговците на дребно, които продължават да се снабдяват предимно с разглеждания продукт, ще бъдат ощетени повече от удължаването на срока на мерките, докато търговците на дребно с по-разнообразен и гъвкав бизнес модел, които преминават към снабдяване от други алтернативни източници и разнообразяване на продуктовия си асортимент, вероятно ще бъдат по-малко засегнати, въпреки че те могат да бъдат ощетени повече, отколкото по време на РПП.
4.10.7. Коментари
(474)
Беше заявено, че мерките са принудили много търговци на дребно да потърсят алтернативни източници за снабдяване. Информацията от досието показва, че някои търговци на дребно може наистина да са променили източника си на снабдяване, но нито един от търговците на дребно или техните асоциации не са съобщили за недостиг при снабдяването или дори за трудности при намирането на алтернативни източници след налагането на мерките. Така че въпреки че някои търговци на дребно действително са потърсили алтернативни източници, от информацията става ясно, че те успешно са намерили конкурентни алтернативни източници за снабдяване. Макар да се признава, че усилията са отнели много време на някои търговци на дребно, това се счита за косвено, а не за непропорционално въздействие от налагането на мерките, в сравнение с ползите за европейските производители, ощетени от дъмпинговия внос.
(475)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че благоприятните фактори, свързани с разходите, които са били в сила по време на разглеждания период, както е обобщено в съображение 465 по-горе, вече не съществуват. Вместо това, след края на РПП обменният курс се е променил в негативна посока и производствените разходи в КНР и Виетнам отново са се повишили. Следователно ако тези мерки бъдат запазени, това ще постави сектора за търговия на дребно в трудна ситуация, тъй като ще следва да повиши ценовите точки. Това не само ще доведе до по-високи цени на дребно, но и до по-нисък оборот, и с оглед на високите фиксирани разходи, до силен спад на печалбата.
(476)
Както е посочено в съображение 454 по-горе, е изключително спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Освен това макар да съществува вероятност нарастващите разходи в КНР да повлияят на позицията на вносителите, аргументът не е валиден за търговците на дребно, тъй като информацията от досието относно продажните цени на вносителите, предназначени за търговците на дребно по време на разглеждания период и след РПП показва, че увеличаването на цените е прехвърлено на търговците на дребно само в ограничена степен. Това показва като цяло силна пазарна позиция на търговците на дребно.
(477)
Поради това, въпреки че се признава, че принципът за „ценовите точки“ се използва широко в търговията на дребно с обувки, което дава възможност за извършване на по-малки увеличения на цените, с което се привлича в по-малка степен вниманието на потребителя, в досието няма данни, че търговците на дребно се сблъскват с цялостно значително увеличение на покупните цени на разглеждания продукт. Следователно в досието не се съдържат доказателства, че те са били принудени като цяло да повишат ценовите точки на разглеждания продукт. Освен това дори ако това се е наложило за определени специфични модели, въздействието би могло да се неутрализира чрез промяна на източниците на снабдяване или на продуктовия асортимент. С оглед на горепосоченото, аргументът се отхвърля.
4.11. Заключение
(478)
В заключение, въз основа на ограничената налична информация, нищо не показва, че мерките са оказали съществено неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на дистрибуторите/търговците на дребно през периода 2006 г.-РПП. Като се вземе под внимание вероятното въздействие на икономическия спад след РПП, особено с оглед на положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, и възможните ниски печалби на търговците на дребно, не може обаче да се изключи, че финансовото състояние на тези търговци на дребно, които продават предимно разглеждания продукт, ще се влоши. Отбелязва се обаче, че търговците на дребно са свободни да се снабдяват с продукти с друг произход и да разнообразяват предлаганите продукти, като по този начин могат да смекчат последиците от антидъмпинговите мерки върху оборота им. Като цяло търговците на дребно са в много по-благоприятно положение на пазара от производителите от Съюза, тъй като те притежават описаната по-горе гъвкавост, докато производителите от Съюза са напълно изложени на въздействието на ценовия натиск, упражняван от вноса на продуктите, предмет на дъмпинг.
4.12. Интерес на потребителите
4.12.1. Общи положения
(479)
Комисията се свърза с 39 асоциации на потребителите в Съюза, за да ги информира за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Тези асоциации бяха изрично поканени да разяснят позицията си относно съществуващите мерки и да предоставят всяка друга информация, която би могла да е от значение за разследването. Три организации на потребителите се представиха като заинтересована страна и изпратиха писмените си коментари.
(480)
Две национални асоциации на потребителите заявиха подкрепата си за антидъмпинговите мерки. Едната от тях изрично посочи, че дори и с наложените мерки цените на обувките от засегнатите държави остават много ниски. Европейската организация на потребителите BEUC се противопостави на мерките, като заяви inter alia, че мерките са във вреда на потребителя.
(481)
В тази връзка в първоначалното разследване беше предвидено, че въздействието върху потребителите ще бъде ограничено, като се прие, че сравнително умерените ставки на митото ще се разпределят по различните нива на дистрибуторската верига и няма да бъдат прехвърлени изцяло върху потребителите. Въпреки това беше разгледан и сценарият за „най-лошия случай“, т.е. пълното им прехвърляне върху потребителите. Оценката в първия случай беше за максимално увеличение на потребителските цени с 2 %, или 1 EUR на чифт.
(482)
Резултатите от разследването в рамките на преразглеждането действително показват, че потребителските цени на обувките от естествена кожа са се повишили слабо след налагането на мерките (вж. съображение 463 и следващите го). Повишението на средните цени на дребно на обувките, както е съобщено от националните статистически служби на групата от представителните държави-членки, посочени в тези съображения и в таблица 23, е между - 0,5 % и + 4,1 %, което е по-ниско от отчетената за този период инфлация.
(483)
Въз основа на анализа на цените на вноса бе установено също, че цените на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам са останали относително ниски, дори и след начисляването на антидъмпинговите мита (вж. съображение 422 по-горе). Ето защо от информацията в досието не става ясно, че мерките са навредили в значителна степен на потребителите.
4.12.2. Други коментари
(484)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че мерките са във вреда на потребителите и че са довели до по-високи цени. Някои вносители заявиха също така, че въздействието на мерките върху потребителите ще стане много по-осезаемо сега, след като те вече не могат да поемат митата.
(485)
Както е посочено в съображение 482 по-горе, тези антидъмпингови мита изглежда не са довели до значително увеличение на цените на дребно. Що се отнася до предполагаемата неспособност на вносителите да поемат митата, анализът на периода след РПП вече дава известна информация в това отношение. В действителност, както е обяснено в съображение 438 по-горе, през периода от юли 2008 г. до март 2009 г. покупните цени на вносителите са се увеличили значително, докато цените им на препродажба са останали стабилни или най-много слабо са се повишили. Тази информация подсказва, че не е задължително вносителите да прехвърлят всяко увеличение на разходите си на следващото равнище от дистрибуторската верига. Поради това този аргумент се отхвърля.
(486)
Една от заинтересованите страни заяви, че мерките ще доведат/са довели до намален избор на обувки от естествена кожа за потребителите, а именно на липса на обувки от естествена кожа от средния и ниския сегмент на достъпни цени. Това твърдение вече беше изказано по време на първоначалното разследване.
(487)
Горепосоченото твърдение не бе подкрепено от доказателства. Освен това предвид стабилните цени на дребно в продължение на дълъг период от време е малко вероятно потребителите да загубят интерес към въпросния продукт поради изменението на цените. Беше отбелязано също, че освен една асоциация, която заяви, че мерките щяха да доведат до по-ограничен избор за потребителите, без това твърдение да е подкрепено с доказателства, нито един друг търговец на дребно или асоциация на търговци на дребно не са се оплакали от ограничен избор или недостиг при снабдяването. Въпреки че разследването потвърди, че изборът на потребителите слабо се е изместил от въпросния продукт, като се има предвид слабият спад в потреблението на обувки от естествена кожа, наблюдаван по време на разглеждания период, и нарасналото търсене на обувки от текстилни материали, това обаче може да се дължи по-скоро на променящите се модни тенденции, отколкото на намаления избор на обувки от естествена кожа.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(488)
От горепосоченото следва, че значителна част от производителите от производството на Съюза са подобрили състоянието си след налагането на антидъмпинговите мерки и са доказали своята жизнеспособност чрез приспособяването на бизнес моделите си към предизвикателствата на глобализирания пазар. Ако мерките бъдат запазени, те ще позволят този процес да продължи за по-голям период от време. В случай че мерките бъдат отменени, ценовият натиск на дъмпинговия внос върху продуктите от средния до нисък сегмент най-вероятно ще въздейства и върху продуктите от по-високия сегмент и в крайна сметка ще засегне всички обувки от естествена кожа. При подобен сценарий има вероятност да банкрутират повече производители от Съюза, тъй като поради преобладаващите сред тях малки и средни предприятия те са по-уязвими във финансово отношение.
(489)
От друга страна, въздействието на антидъмпинговите мита от 2006 г. до РПП върху вносителите, търговците на дребно/дистрибуторите и потребителите не е било прекомерно. Ако мерките бъдат продължени и ако се приеме, че потребителското търсене ще се понижи допълнително в резултат на икономическата криза, въздействието на антидъмпинговите мита върху всички участници по всяка вероятност ще бъде по-високо, отколкото в миналото. Като се има предвид обаче като цяло доброто състояние и доказаната гъвкавост на вносителите и като цяло силната пазарна позиция на търговците на дребно/дистрибуторите, които могат да разнообразят значително продуктовия си асортимент, може да се предположи, че тези стопански субекти няма да понесат непропорционално големи вреди в краткосрочен до средносрочен план. Що се отнася до потребителите, след налагането на антидъмпинговите мита не е имало осезаемо увеличение на цените, и също така, като се вземат предвид резултатите от анализа на периода след РПП, няма признаци, че потребителските цени ще се увеличат непропорционално в бъдеще.
(490)
В заключение, разследването в рамките на преразглеждането не установи никакви неопровержими доводи против запазването на антидъмпинговите мерки.
Л. КОМЕНТАРИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД СЪОБЩАВАНЕТО НА ЗАКЛЮЧЕНИЯТА
(491)
След съобщаването на заключенията бяха получени определен брой коментари. Нито един от тях обаче не можа да послужи като основание за промяна на заключенията. Бяха изтъкнати следните основни аргументи.
1. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(492)
След съобщаването на окончателните заключения, една заинтересована страна изказа твърдението, че не антидъмпинговите мерки, а единствено усилията за преструктуриране са подпомогнали производството на Съюза. Това твърдение не само че не е подкрепено от никакво друго доказателство, но в същото време оставя без внимание обективните констатации, направени по време на настоящото разследване в рамките на преразглеждането. По-специално то оставя без внимание съвпадението по време между въвеждането на антидъмпинговите мерки и процеса на стабилизиране на производството на Съюза. Действително, от момента на въвеждане на мерките досега, беше преустановен силният ръст на дъмпинговия внос при ниски цени, а пазарният дял на комбинирания внос спадна от 35,5 % на 28,7 %. Този спад на дъмпинговия внос на пазара на Съюза намали ценовия натиск, упражняван от посочените обувки на ниски цени и помогна на производството на Съюза да продължи усилията си за преструктуриране.
(493)
Повторно беше изтъкнато също така, че Съюза не може да осигури масово производство и че, поради произтичащата от това невъзможност да реализира съответни икономии от мащаба, той не би бил в състояние да задоволи силното търсене на по-евтини обувки в Съюза. На първо място се подчертава, че това твърдение е необосновано. На второ място, сред производителите от Съюза съществуват също определен брой по-големи производители на обувки от сегмента на по-ниското качество и по-ниските продажни цени, някои от които бяха анализирани в рамките на извадката. Освен това, що се отнася до твърдението, че производството на Съюза не би могло да достави желаните обеми, следва да се отбележи, че разследването показа, че повечето от големите вносители, включени в извадката, не само че не поръчват само от един единствен доставчик, а също така поръчват относително по-малки обеми от няколко доставчици. Всичко това, заедно с ефекта от „клъстерния модел“, изложен в раздел E.2, при който се обединява работната сила на няколко по-малки дружества, логично би следвало да позволи и на производството на Съюза да произведе по-големи обеми. Поради това този аргумент се отхвърля.
(494)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на производителите от Съюза, чието производство е изнесено в световен мащаб, не е било анализирано също толкова подробно, както това на производителите от Съюза, включени в представителната извадка. При все това се отбелязва, че анализът е включвал оценка на всички заинтересовани страни, доколкото те са съдействали при разследването. Например, сравнително подробно бе разгледан интересът на крупен производител от Съюза, който бе изключен от определението за производство на Съюза поради обема на неговия внос (вж. съображение 402 и следващите го). Следва също така да се отбележи, че дружествата в Съюза, които са изнесли по-голямата част от своето производство в трети държави, от техническа гледна точка следва да се разглеждат при антидъмпингови разследвания като вносители, като положението на тези вносители бе изцяло взето предвид и анализирано в съображение 408 и следващите го.
(495)
Една от страните посочи, че е направена погрешна оценка на интересите на производителите от Съюза, които преди са били включени в извадката, тъй като по нейно твърдение част от тях са се противопоставили на запазването на мерките. Това обаче не отговаря на истината, тъй като дори дружеството, което не е виждало предимство за самото него, е заявило, че мерките допринасят за възпиране на дъмпинговия внос. Само едно единствено друго дружество посочи, че е трудно за него в условията на икономическа криза да предвиди точния ефект от антидъмпинговите мита в бъдеще, но това дружество не е споменавало, че митата са лишени от основание. Така, дори страните, които изрично не са споменавали, че извличат пряка полза от мерките, изтъкнаха, че мерките са донесли непряка изгода чрез възпиране на вноса от КНР и Виетнам.
(496)
В резултат на това е окончателно потвърдено, че като цяло производителите от Съюза са спечелили от мерките и са показали способността си да подобрят своето положение, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
2. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
(497)
Няколко заинтересовани страни отправиха критика като цяло във връзка с факта, че са защитени интересите на анонимни жалбоподатели, докато интересите на вносителите, другите стопански субекти, както и на потребителите, са пренебрегнати в голяма степен. Отбелязва се, че като цяло бе счетено, че налагането на антидъмпингови мита е от полза за производителите от Съюза и не бе счетено, че то оказва непропорционално негативно въздействие върху другите имащи отношение субекти. Твърдението за дискриминация обаче между тези страни се отхвърля категорично, тъй като всички страни бяха третирани по един и същи начин по време на разследването и всички интереси на оказалите съдействие стопански субекти, като вносители, търговци на дребно, производители от Съюза с изнесени производства и потребители, бяха внимателно проучени и анализирани при разследването.
(498)
Няколко страни заявиха, че печалбите на вносителите няма да бъдат достатъчно високи, за да посрещнат увеличените разходи по вноса, тенденциите в развитието на обменния курс, разходите за преминаване към други източници за снабдяване и антидъмпинговите мита. Това твърдение обаче не бе достатъчно обосновано. Както е показано в таблица 22, естеството на размера на печалбата на вносителите, а именно около 20 %, е такова, че изглежда, че те все още могат да посрещат горепосочените разходи.
(499)
Заявено бе, че посочената за вносителите цифрова величина за заетостта, т.е. около 23 000 души, е твърде ниска, тъй като в нея не са включени „работните места с добавена стойност“ в Съюза. Това обаче не е вярно. Цифровата величина за заетостта за вносителите е изчислена въз основата на проверени цифрови величини за заетостта на включените в извадката вносители, като в тях са включени и работните места с голяма добавена стойност, като дизайн, маркетинг, научноизследователска и развойна дейност, създаване на търговски марки и пр., които могат да бъдат отнесени към разглеждания продукт. Всички проверени цифрови величини за заетостта бяха събрани и съотнесени към обема на вноса на разглеждания продукт от включените в извадката вносители. След това полученият резултат бе екстраполиран към общия обем на вноса от засегнатите държави. По този начин в установената цифрова величина за заетостта бяха включени и значителни „работни места с добавена стойност“ в Съюза.
(500)
Някои страни заявиха, че аргументът, че вносителите могат лесно да преминат към други източници за снабдяване е в действителност неверен и опростенчески. Една заинтересована страна заяви, че не съществуват алтернативни източници за снабдяване. В това отношение се отбелязва, че никога не е твърдяно, че преминаването към други източници за снабдяване ще бъде лесно. Комисията не отхвърля, че преминаването към други доставчици може да породи допълнителни разходи и изисква време и че същевременно някои вносители имат отдавна установени взаимоотношения със своите доставчици. Въз основа на информацията, получена от включените в извадката вносители и от друг невключен в извадката вносител, бе възможно обаче в съображение 452 да се достигне до заключението, че съществува значителна степен на гъвкавост и че допълнителните усилия за преминаване към други източници не биха били такива, че да попречат на тези оператори да го направят. Тези вносители в действителност значително са увеличили доставките си от трети държави, както е показано в таблица 19. Същата тенденция бе наблюдавана при невключените в извадката вносители, като се има предвид фактът, че данните от Евростат сочат ръст от 4 процентни пункта по отношение на вноса от трети държави (таблица 7).
(501)
Някои заинтересовани страни заявиха, че продължаването на мерките ще засили намаляването на работни места в Съюза, несъмнено по отношение на вносителите и търговците на дребно. Това твърдение не бе обосновано от заинтересованите страни. Освен това от досието става ясно, че що се отнася до включените в извадката вносители, заетостта, свързана с разглеждания продукт, е нараснала с 6 % в периода 2005 г.-РПП.
(502)
Заявено бе, че липсва анализ на потенциалните ползи за вносителите от прекратяването на мерките. Във връзка с това се отбелязва, че въз основа на постановеното в член 21 от основния регламент следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини за неналагане на антидъмпингови мерки. В рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие това означава, че следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини да не продължи прилагането на мерките, т.е. следва да бъдат установени негативните последици от удължаването на срока на действие на тези мерки и тези последици да бъдат съпоставени с ползите за производството на Съюза, за да се прецени дали негативните последици са непропорционални. По този начин от правна гледна точка обратният сценарий, т.е. допускането срокът на мерките да изтече, е необходимо да бъде допълнително анализиран само ако в случая са налице конкретни признаци, че това ще представлява непропорционална тежест за вносителите, търговците на дребно или потребителите. Такива признаци не бяха констатирани. Въпреки това и единствено за целите на аргументацията може да бъде казано следното за вероятното въздействие върху вносителите, търговците на дребно и потребителите, в случай че мерките бъдат прекратени. По отношение на вносителите при разследването стана ясно, че известна част от загубата им на рентабилност от 2005 г. до РПП може да се сметне за резултат от платените антидъмпингови мита. Ако мерките бъдат прекратени и всички други разходи останат непроменени, посочените разходи не биха съществували вече и в това отношение нивата на печалба биха могли да надхвърлят установените при разследването нива от приблизително 20 %. По отношение на търговците на дребно не става ясно от информацията в досието дали те биха извлекли полза от евентуално изтичане на срока на действие на мерките, понеже включените в извадката вносители не винаги адаптираха цените си на препродажба в случай на намаляване на цените на вноса, което може да бъде установено чрез сравняване на средноаритметичната цена на вноса със средноаритметичната цена на препродажба от 2007 г. до РПП.
По отношение на въздействието върху потребителите е дори още по-малко вероятно евентуално изтичане на срока на действие на мерките да предизвика намаляване на цените, предвид на това че цените на дребно остават общо взето непроменени въпреки промените на цените на етап внос от 2005 г. до РПП. Освен това е малко вероятно и това потребителите да извлекат ползи под формата на увеличен избор, с оглед на това че в досието липсват данни изборът на потребителите да е бил засегнат от налагането на антидъмпингови мита. Във всеки случай всичко това не може да промени цялостното заключение, че липсват убедителни причини мерките да не бъдат запазени.
(503)
Някои вносители и техните асоциации заявиха, че въздействието на кризата е подценено и че последиците от икономическия спад ще продължат да се задълбочават. На първо място, тези твърдения не бяха достатъчно обосновани, тъй като не бяха представени конкретни данни, свързани с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 436 и следващите го, въздействието на кризата бе анализирано до юни 2009 г. въз основа на най-точните налични данни, т.е. бе изпратен допълнителен въпросник, за да може този въпрос да бъде специално проучен. Въз основа на събраната информация бе направен предпазлив анализ на получените данни и е ясно, че анализът се основава главно на данни от периода до юни 2009 г. Поради това не може да бъде изключено, че въздействието на икономическата криза върху потреблението и цените е по-тежко в сравнение с периода до юни 2009 г., но все още може да се стигне до заключението, че - с оглед на нивото на печалба, което е далеч над 15 % - е малко вероятно вносителите да бъдат засегнати внезапно в непропорционална степен от изолираното въздействие на антидъмпинговите мита.
Това е още по-вярно, доколкото положението на пазара в периода след юни 2009 г. сочи смесени резултати, като в някои държави-членки има признаци за подобрение. Поради това на настоящия етап не изглежда въздействието на кризата да е било сериозно подценено. Освен това се отбелязва, че с разглеждането на горепосочените данни Комисията далеч е надхвърлила правните си задължения, тъй като в член 6, параграф 1 от основния регламент изрично се постановява, че информацията, отнасяща се до период, следващ разследвания период, обикновено не се взема предвид.
(507)
На последно място, някои страни повторно заявиха, че някои видове продукти следва да бъдат изключени от антидъмпинговите мерки с оглед на интереса на Съюза, тъй като в Съюза се е запазило едва незначително производство особено на спортни обувки и обувки, различни от домашни обувки. Заявено бе, че спадът в производството на Съюза представлява промяна в обстоятелствата, която следва да бъде взета предвид при преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие. На първо място, припомня се, че не е възможно промяна в обхвата на мерките да бъде направена в рамките на преразглеждане с оглед изтичането на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, както това бе посочено в съображение 61 от настоящия регламент. Дори и ако се допусне, че това би било възможно от правна гледна точка, въпреки че то не е, се отбелязва, че това твърдение за намаляващо производство вече бе отправено при първоначалното разследване и бе отхвърлено в съображения 28 и 38 от окончателния регламент. Тъй като тези страни не представиха никакви нови доказателства, с които да се покаже до каква степен е намаляло производството на Съюза на тези видове обувки, в сравнение с първоначалното разследване, твърдението се отхвърля и констатациите, описани в съображение 450 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
3. ИНТЕРЕС НА ДИСТРИБУТОРИТЕ/ТЪРГОВЦИТЕ НА ДРЕБНО
(505)
Една заинтересована страна заяви, че при анализа е направено изкуствено разграничаване между вносители и търговци на дребно и че не е взет предвид интересът на интегрираните дружества, които следва да понасят цялата тежест на мерките. На първо място, отбелязва се, че единственото дружество, което оказа съдействие като търговец на дребно, бе в действителност интегриран вносител/търговец на дребно, както това е посочено в съображение 460 по-горе, като по този начин спецификата на тези интегрирани дружества бе отразена както при включените в извадката вносители, така и при анализа за търговците на дребно. На второ място, предвид бе взета и цялата информация, предоставена от други търговци на дребно, които не оказаха пълно съдействие при разследването. Така Комисията проучи и анализира цялата налична информация относно интегрираните дружества. С оглед на горепосоченото, твърдението, че интересът на интегрираните дружества не е бил взет предвид, не може да бъде прието.
(506)
Някои заинтересовани страни отправиха критика като цяло, твърдейки, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е достатъчно подробно анализирано. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Както е описано в съображение 459 и следващите го, Комисията се опита неколкократно и изпреварващо да събере информация от търговците на дребно, но с изключение на един интегриран вносител/търговец на дребно, оказал съдействие като вносител, нито една търговска верига за търговия на дребно не се съгласи да съдейства напълно в разследването. Въпреки ограниченото съдействие от страна на търговците на дребно при анализа бе проучена, в рамките на възможното, цялата налична информация относно сектора за търговия на дребно, като писмените данни от заинтересованите страни, информацията, предоставена по време на изслушванията, проучването на пазара, разработките и специализираната преса. С оглед на горепосоченото, твърдението, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е било достатъчно подробно анализирано, следва да бъде отхвърлено.
(507)
Няколко страни отправиха твърдения, че Комисията не е взела предвид наличната публично достъпна информация относно рентабилността на търговците на дребно. Една страна заяви, че данните за рентабилността, събрани от публично достъпните финансови отчети на основни търговци на дребно в Съюза, сочат будещо сериозни тревоги положение, като това не е било взето предвид при анализа. В същия дух някои страни сметнаха, че изключително тежкото въздействие на икономическата криза върху сектора за търговия на дребно не е било взето предвид. Заявено бе, че независимо от факта, че една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки е отчела рекордни печалби за 2008 г., този случай е изключение от правилото и по-малките търговци на дребно изпитват сериозни затруднения. В това отношение отново се отбелязва, че съдействието от страна на търговците на дребно бе твърде ограничено, тъй като само един търговец на дребно/вносител напълно съдейства при разследването. Освен това нито преди, нито след разкриването на заключенията не бе представена конкретна информация за печалбата на търговците на дребно по отношение на обувките от естествена кожа или разглеждания продукт. При все това Комисията взе предвид и анализира редица други източници на информация, като документите, представени от страна на търговците на дребно, информацията от пазара, материалите в пресата, които сочат големи разлики в печалбите в сектора за търговия на дребно: докато при някои търговци на дребно определено изглежда, че маржовете са намалели и търсенето е било по-слабо, в специализираната преса по отношение на останалите са отчетени повишаващи се продажби и приходи. Така горепосочената от страните публично достъпна информация бе проучена, но се оказа, че тя дава само частична представа и поради това бяха използвани редица други източници на информация, които показаха по-голямо разнообразие на нивата на печалбите. Впоследствие въздействието на икономическия спад върху търговците на дребно бе анализирано в рамките на възможното въз основа на наличната информация. Поради това твърдението, че рентабилността на търговците на дребно не е била правилно анализирана, следва да бъде отхвърлено.
(508)
Някои страни възразиха срещу позоваването на общото ниво на рентабилност на сектора за търговия на дребно и на оборота, постигнат при другите обувки, тъй като смятат това за нямащо отношение към разследването. Една страна заяви, че ако разследващият орган установява, че въздействието от налагането на мерките по отношение на търговците на дребно е било смекчено от продажбите на други продукти, то следва да се направи подобен анализ и по отношение на производителите от Съюза. Отбелязва се, че положението на търговците на дребно и на производителите от Съюза на сходния продукт е различно, тъй като последните произвеждат основно обувки от естествена кожа, докато търговците на дребно обикновено разполагат с по-широк набор от други продукти. Поради това твърденията, направени в съображение 472 и следващите го, остават валидни.
(509)
Някои страни поставиха под въпрос точността на цифровите величини за заетостта в сектора за търговия на дребно и изразиха становище, че се касае за повече работни места, без да обосноват този аргумент. В това отношение следва да се отбележи, че цифровата величина за заетостта в сектора за търговия на дребно, както е посочено в съображение 459, са изчислени въз основа на проверените цифрови величини за заетостта - свързани с дейността по търговия на дребно и с разглеждания продукт- на единствения оказал съдействие вносител/търговец на дребно. След това е направена приблизителна оценка чрез екстраполиране на горепосочените цифри за заетостта въз основа на обемите, търгувани на дребно от тази компания, съпоставени с общите обеми на разглеждания продукт, търгуван на дребно на пазара на Съюза. След това тази приблизителна оценка бе подложена на кръстосана проверка с документите, предоставени от другите страни и с източници в областта на проучването на пазара, чрез които установеният от Комисията размер бе потвърден. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
(510)
Няколко страни заявиха, че търговците на дребно, и по-специално МСП, изпитват затруднения при преминаване към други източници, тъй като са установили дълготрайни и основани на доверие отношения и биха били възпрепятствани от свързаните с това разходи по преминаване към други доставчици и забавяне. Някои страни заявиха, че в условията на настоящия икономически спад търговците на дребно изпитват особени затруднения да се справят с разходите по преместване на производството. В това отношение се приема, че преминаването към други източници може да породи определени проблеми за някои търговци на дребно във време на икономическа криза. Комисията обаче не смята, че разходите и забавянето, свързани с преминаването към други източници за снабдяване, са възпрепятстващи. В действителност информацията, събрана по време на разследването, показва, че редица търговци на дребно са потърсили възможности за алтернативно снабдяване и са се пренасочили, без това да окаже непропорционално негативно въздействие. Поради това горепосоченият аргумент не може да бъде приет.
(511)
Една страна посочи, че повишената стойност на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам, в допълнение към мерките, е направила снабдяването от тези страни неконкурентоспособно. Аргументът, че снабдяването от засегнатите страни вече не представлява интерес от гледна точна на конкурентоспособността, не бе подкрепен с доказателства и не изглежда съвместим с констатацията, че през РПП общият пазарен дял на вноса от засегнатите страни все още е възлизал на 28 %. Освен това твърдението, че в засегнатите страни има други повишаващи се разходи, които влияят върху вземането на решения от страна на вносителите във връзка със снабдяването, потвърждава констатацията на Комисията в съображение 404 и следващите съображения, че изглежда съществуват други фактори, различни от антидъмпинговото мито, които влияят на решението на вносителите/търговците на дребно да преминат към друго снабдяване. Тъй като се замесени много други фактори, не е възможно цялото негативно въздействие да се припише на мерките.
(512)
Няколко страни заявиха, че не е било достатъчно отчетено, че потребителските ценови точки не са позволили малките повишения на цените да бъдат прехвърлени върху потребителите. С това становище в действителност бе потвърдена констатацията на Комисията, че увеличаването на цените на търговците на дребно е било твърде малко, за да намери съществен израз на равнището на потребителите. В това отношение се прави позоваване на съображение 477.
(513)
Една страна заяви, че при анализа не е отчетена ожесточената ценова битка в сектора на търговията на дребно. Този аргумент се отхвърля, тъй като силната конкуренция в търговията на дребно бе взета предвид при анализа, както е описано в съображение 467.
4. ИНТЕРЕС НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ
(514)
Няколко страни изразиха становище, че увеличението на потребителските цени е било по-голямо от констатираното в рамките на разследването и че в случай на удължаване на мерките потребителските цени ще нараснат допълнително. Други страни поставиха под въпрос точността на цифрите, използвани от Комисията за потребителските цени, твърдейки, че те не обхващат всички държави-членки и включват и други продукти освен разглеждания продукт. Две страни отправиха жалба относно факта, че не е била взета предвид предоставената от едната от тях информация от наблюдението на сектора. Следва в това отношение да се припомни, че цялата предоставена информация относно цените на дребно бе анализирана по време на разследването, като се прави препратка към съображение 463 и следващите го.
В действителност Комисията използва редица източници, за да установи развитието в цените на дребно, а именно информацията от съдействащите страни (цените на препродажба на търговците на едро, покупните цени и цените на препродажба на съдействащия вносител/търговец на дребно и на други търговци на дребно, предоставили информация), твърденията на редица заинтересовани страни, че потребителските цени не са се увеличили, както и информация от статистически източници. Счетено бе, че последният източник, данни от който са представени в таблица 23, е по-достоверен в сравнение с информацията от наблюдението на сектора по отношение на горепосочените цени на дребно поради следните причини: в действителност представените от тази страна данни бяха счетени за данни с по-тесен обхват и по-малка представителност, тъй като се отнасят за много малка част от обхвата на продукта и не включват един важен потребителски пазар, а именно Обединеното кралство, който представлява - според заинтересованите страни - пазар на дребно с голяма конкурентоспособност. За сметка на това информацията, представена в таблица 23, е събрана от националните статистически служби (в това число по отношение на Обединеното кралство, където се отчита слабо понижаване на потребителските цени в периода 2005 г.-РПП) и в нея разглежданият продукт доминира. Във всички случаи информацията, предоставена от заинтересованите страни по време на разследването, показа умерен ръст на цените или дори намаление. Въз основа на това горепосочените аргументи следваше да бъдат отхвърлени.
(515)
Една страна заяви, че за потребителите е било трудно да получат висококачествени продукти на разумни цени. Този аргумент не бе обоснован и поради това не бе взет предвид.
(516)
Една страна отправи твърдение, че намаляващото потребление на обувки от естествена кожа показва негативното въздействие на мерките върху потребителите, без обаче да подкрепи с доказателства този аргумент. Както е описано в съображение 482, потребителските цени са се запазили до голяма степен стабилни и следователно негативно въздействие върху потребителите няма. Комисията констатира наличието на редица фактори, довели до намалено потребление на обувки от естествена кожа, в това число променящите се модни тенденции, и поради това не бе възможно да се достигне до заключение, че намаляващото потребление може да бъде приписано на мерките. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
5. ДРУГИ КОМЕНТАРИ ВЪВ ВРЪЗКА С ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(517)
Две страни заявиха, че анализът на интереса на Съюза е бил непълен, тъй като в него не са отчетени интересите на доставчици на логистични услуги в Съюза (превозвачите и пр.). Следва да се отбележи, че нито един такъв оператор не е заявил своя интерес и не е искал становището му да бъде взето предвид, а и няма постъпила информация в това отношение. Ето защо твърдението, че анализът на интереса на Съюза е непълен в това отношение, се отхвърля. В същия дух някои страни заявиха, че в частта относно интереса на Съюза е следвало да се анализира положителното въздействие от допускането срокът на мерките да изтече. По отношение на това твърдение се прави препратка към обяснението, дадено в съображение 502, за причините, поради които в настоящия случай такъв анализ не се счита за необходим от правна гледна точка.
(518)
Виетнамското правителство и виетнамската асоциация на производителите на кожени изделия и обувки заявиха, че продължаването на мерките намалява ефекта на програмите за помощ, средства по които се предоставят от Съюза. Налагането или удължаването на срока на действие на антидъмпинговите мита е естествено техническо последствие от факта, че бе констатирано участие на виетнамските износители във вредоносни дъмпингови практики. Всеки един политически довод, като изведеният на преден план, излиза извън правната рамка и по този начин става нецелесъобразен. Освен това не съществува конфликт между предоставянето на Виетнам на помощ за развитие в различни области от страна на Съюза и налагането на антидъмпингови мита вследствие на щателно разследване, проведено в съответствие с правилата на международната търговия.
М. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(519)
С оглед на горепосоченото антидъмпинговите мерки за обувки от естествена кожа следва да бъдат продължени. Независимо от това и без да се пренебрегва, че беше установено продължаването на вредоносния дъмпинг и че интересите на Съюза изискват налагането на мерки, за настоящата процедура са характерни особени обстоятелства, както е посочено в съображения 324-326 по-горе, които също следва да бъдат адекватно отчетени по време на действието на антидъмпинговите мерки. Разследването показа, че съществува вероятност от продължаване на вредата в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване на производството на Съюза бъде завършен. Поради това срокът на действие на мерките следва да бъде ограничен на 15 месеца.
(520)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент удължаването на мерките вследствие на преразглеждането с оглед на изтичането на срока обикновено се прилага за период от 5 години, освен ако няма конкретни основания или обстоятелства, налагащи по-кратък период. В настоящия случай разследването показа, че през разглеждания период производството на Съюза е претърпяло значителни промени. По-специално бе констатирано, че за една част от сектора е бил характерен процес на адаптиране на бизнес модела с нарастващи печалби, които са се доближили до целевата печалба. Също така бе констатирано, че за дейността на тази група е било характерно значително разрастване както като оборот, така и като обем, водещи до постепенно абсорбиране от нейна страна на съществена част от другата група в сектора, която не е предприела значителни промени в своя бизнес модел.
(521)
Въз основа на тези констатирани тенденции се счита, че към настоящия момент вече не може да бъде потвърдена вероятността за продължаване на вредата по отношение на периода след посочения в съображение 519 период. Поради това се счита за нецелесъобразно да се предлага продължителност на мерките, която да надвишава посочения период.
(522)
Следва да се припомни, че мерките, предмет на настоящото преразглеждане, бяха разширени с Регламент (ЕО) № 388/2008 (11) относно вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао. В това отношение в рамките на настоящото преразглеждане не бяха представени нови елементи. Поради това окончателното антидъмпингово мито от 16,5 %, приложимо към вноса с произход от КНР, следва да бъде разширено, така че да обхване вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао.
Н. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(523)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на мита на КНР и Виетнам. В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на страните беше даден срок, в който да представят своите становища във връзка с това оповестяване. Представените от страните писмени и устни становища бяха разгледани и, където беше уместно, окончателните констатации бяха съответно изменени.
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мита следва да се запазят в продължение на 15 месеца,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам и класирани в кодове по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00 (12).
Кодовете по ТАРИК са изброени в приложението към настоящия регламент.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1към подпозициите към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията (13);
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена CIF за чифт не по-ниска от 7,5 EUR, използвани за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които са класирани в кодове по КН ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградено защитно покритие отпред с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (14) и класирани в кодове по КН ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
3. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1, и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингови мита
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Golden Step
9,7 %
A775
Всички други дружества
16,5 %
A999
Виетнам
Всички дружества
10,0 %
-
4. Окончателното антидъмпингво мито от 16,5 % и приложимо към вноса от „всички други дружества“ в Китайската народна република се разширява и върху вноса на продуктите, описани в параграф 1, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао. Кодовете по ТАРИК за внос, доставян от Административен район със специален статут Макао, са изброени в приложението към настоящия регламент.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. В сила е за период от 15 месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2009 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1294/2009 DO CONSELHO
de 22 de Dezembro de 2009
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinado tipo de calçado com a parte superior de couro natural originário do Vietname e da República Popular da China, tornado extensivo às importações de determinado tipo de calçado com a parte superior de couro natural expedido da RAE de Macau, quer seja ou não declarado originário da RAE de Macau, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o n.o 4 do artigo 9.o e o n.o 2 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. MEDIDAS EM VIGOR
(1)
Em 5 de Outubro de 2006, o Conselho instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 1472/2006 (2) («regulamento inicial»), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinado tipo de calçado com a parte superior de couro natural originário da República Popular da China («RPC» ou «China») e do Vietname («países em causa»). Os níveis do direito estabelecidos oscilavam entre 9,7 % e 16,5 % no caso da RPC e 10 % no caso do Vietname. As medidas foram instituídas por um período de dois anos. O inquérito que conduziu a essas medidas é designado «inquérito inicial».
(2)
Pelo Regulamento (CE) n.o 388/2008 (3) («regulamento relativo à extensão»), o Conselho tornou o direito anti-dumping definitivo extensivo às importações de determinado tipo de calçado com a parte superior de couro natural expedido da Região Administrativa Especial de Macau («RAE»), quer seja ou não declarado originário da RAE de Macau. A extensão ocorreu na sequência de um inquérito anti-evasão efectuado nos termos do n.o 3 do artigo 13.o do regulamento de base.
2. PRESENTE INQUÉRITO
2.1. Pedido de reexame
(3)
O pedido foi apresentado pela Confederação Europeia do Calçado - CEC («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 35 %, da produção da União total de determinado calçado com parte superior de couro natural.
(4)
No contexto do teste de representatividade várias associações nacionais de produtores de calçado nos Estados-Membros da União deram a conhecer as suas opiniões sobre a abertura do reexame da caducidade e solicitaram o anonimato receando que os seus membros pudessem vir a sofrer retaliações por parte de alguns clientes. Outras partes questionaram o facto de os nomes e posições das associações contra e a favor serem mantidos confidenciais. A Comissão voltou a perguntar explicitamente às associações se concordavam em divulgar os respectivos nomes e posição. Quatro associações aceitaram divulgar os seus nomes e posição, outras opuseram-se referindo mais uma vez que receavam medidas de retaliação contra os seus membros. A Comissão entendeu que era, de facto, possível que fossem tomadas medidas de retaliação sob a forma de perdas de vendas para esses produtores e aceitou que os nomes não fossem divulgados.
(5)
Algumas partes argumentaram que a Comissão não devia ter dado início a um inquérito de reexame da caducidade, pois segundo o artigo 3.o do regulamento inicial o diploma aplica-se por um período de dois anos a contar da sua entrada em vigor. O considerando 326 do regulamento inicial, todavia, explica que, não obstante a duração mais reduzida das medidas, as regras do artigo 11.o do regulamento de base aplicam-se mutatis mutandis. Em conformidade com esse considerando, no texto do aviso de caducidade iminente (4) explicava-se que as medidas iriam expirar em 7 de Outubro de 2008, a menos que fosse dado início a um reexame, segundo o disposto no n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base. Como, de facto, já tinha sido dado início a um reexame da caducidade das medidas anti-dumping, estas permanecem em vigor na pendência do presente reexame.
(6)
O pedido de reexame da caducidade baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo causado à indústria da União.
2.2. Início
(7)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 3 de Outubro de 2008, por aviso de início («aviso de início») publicado no Jornal Oficial da União Europeia (5), o início de um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
(8)
O inquérito sobre as probabilidades de continuação ou de reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2007 e 30 de Junho de 2008 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências relevantes para a avaliação da probabilidade de uma continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PIR («período considerado»). Quando oportuno fez-se igualmente referência ao ano de 2005 bem como ao período de inquérito do inquérito inicial, que abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2004 e 31 de Março de 2005 («período de inquérito inicial» ou «PII»).
3. PARTES INTERESSADAS NO PRESENTE INQUÉRITO
(9)
A Comissão avisou oficialmente do início do reexame da caducidade o requerente, os produtores da União mencionados no pedido, quaisquer outros produtores da União conhecidos, importadores conhecidos e suas associações, retalhistas/distribuidores conhecidos e suas associações, organizações de consumidores conhecidas, produtores-exportadores conhecidos nos países em causa, assim como as suas associações e as autoridades dos países em causa.
(10)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição nos prazos fixados no aviso de início.
(11)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
4. AMOSTRAGEM
(12)
Atendendo ao elevado número de produtores-exportadores nos países em causa, de produtores da União e de importadores envolvidos no inquérito, no aviso de início considerou-se a possibilidade de recorrer ao método de amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(13)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores e representantes agindo em nome e os produtores e importadores da União foram convidados a dar-se a conhecer e, tal como especificado no aviso de início, a fornecer informações.
4.1. Amostra de produtores-exportadores da República Popular da China e do Vietname
4.1.1. República Popular da China
(14)
No total, 58 empresas ou grupos de empresas coligadas («grupos») da RPC deram-se a conhecer e forneceram as informações solicitadas no prazo estabelecido. Estas 58 empresas ou grupos produziram e/ou exportaram o produto em causa para o mercado da União durante o período de inquérito e manifestaram o desejo de fazer parte da amostra. Foram consideradas como empresas dispostas a colaborar, susceptíveis de ser incluídas na amostra. O nível de colaboração por parte da RPC, ou seja, a percentagem de exportações para a União pelas empresas chinesas colaborantes, em comparação com todas as exportações chinesas para a União, foi de cerca de 22 %.
(15)
A amostra foi seleccionada de comum acordo com as autoridades chinesas, com base nos volumes de exportação e na distribuição geográfica das empresas colaborantes. As sete empresas incluídas na amostra representavam cerca de 56 % das exportações para a União das 58 empresas colaborantes e 13 % do total das exportações para a União provenientes da RPC. Todas responderam aos questionários dentro dos prazos estabelecidos.
(16)
Alguns exportadores chineses não incluídos na amostra argumentaram que, como não tinham sido seleccionados para inclusão na amostra, não podiam defender os seus interesses. Todavia, o princípio da amostragem consiste em seleccionar um número representativo de produtores-exportadores, podendo em seguida os resultados da avaliação desta amostra ser considerados igualmente representativos em relação aos outros exportadores colaborantes. Acrescente-se que todas as partes interessadas puderam participar no inquérito e apresentar os respectivos pontos de vista. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
4.1.2. Vietname
(17)
No total, 51 empresas ou grupos de empresas do Vietname deram-se a conhecer e forneceram as informações solicitadas no prazo estabelecido. Estas 51 empresas ou grupos produziram e/ou exportaram o produto em causa para o mercado da União durante o período de inquérito e manifestaram o desejo de fazer parte da amostra. Foram consideradas como empresas dispostas a colaborar, susceptíveis de ser incluídas na amostra. O nível de colaboração por parte do Vietname, ou seja, a percentagem de exportações para a União pelas empresas vietnamitas colaborantes, em comparação com todas as exportações vietnamitas para a União, foi de cerca de 82 %.
(18)
A amostra foi seleccionada de comum acordo com as autoridades vietnamitas com base nos volumes de exportação. As três empresas incluídas na amostra representavam cerca de 27 % das exportações para a União das 51 empresas colaborantes e 22 % das exportações totais para a União provenientes do Vietname. Todas responderam aos questionários dentro dos prazos estabelecidos.
4.2. Amostra de produtores da União
(19)
Descreve-se em seguida o procedimento para obter a informação necessária à selecção da amostra de produtores da União. O CEC, agindo em nome de todos os autores da denúncia, confirmou que todos esses produtores estavam dispostos a colaborar e a participar no exercício de amostragem. Dadas as informações pormenorizadas e exaustivas disponíveis (provenientes, entre outras fontes, da denúncia, do exercício de representatividade e dos contributos da CEC), não foi necessário enviar um formulário de amostragem a cada um dos produtores envolvidos. Além disso, no aviso de início convidavam-se todos os produtores a darem-se a conhecer caso desejassem colaborar no processo. Para além dos autores da denúncia, após o início deram-se a conhecer cinco outras empresas que solicitaram a inclusão no exercício de amostragem. A estas empresas foram enviados formulários de amostragem para se obterem os dados já existentes em relação aos autores da denúncia. Apenas duas das cinco empresas devolveram os questionários. Estas duas empresas, todavia, não foram seleccionadas pois não faziam parte da definição de indústria da União (ver considerando 198).
(20)
A produção da União do produto em causa concentra-se sobretudo em três Estados-Membros, que detêm cerca de 2/3 de toda a produção. A restante produção distribui-se pelos outros Estados-Membros. Como se pode ver a partir do considerando 202, os modelos de negócios dos produtores da União caracterizam-se por diferenças sobretudo de gama de produto/qualidade, canais de distribuição e pela existência ou não de agrupamento de actividades (clusters) e subcontratação de partes do processo de fabricação dentro ou fora da União.
(21)
Atendendo à informação obtida, a Comissão seleccionou uma amostra com base no volume mais representativo da produção e vendas na União sobre o qual possa incidir o inquérito no prazo disponível. No entanto, como acima se refere, não se trata de uma indústria inteiramente homogénea e, para avaliar a representatividade das empresas seleccionadas, foi tida em conta a distribuição geográfica dos produtores entre os Estados-Membros (6) e igualmente considerado o segmento a que pertencem os produtos. Como resultado, foram seleccionadas oito empresas que operam em quatro Estados-Membros. As empresas seleccionadas representam igualmente todos os principais modelos de negócio presentes na União, em termos de fabricação, distribuição e especialização do produto. Em relação a este último aspecto, as empresas seleccionadas incluíam a produção em todos os mais importantes segmentos de preço (inferior, médio, elevado), e ainda em segmentos como idade e sexo (calçado para homem, senhora e criança). Quanto à distribuição do produto, as empresas seleccionadas incluíam todos os principais níveis de distribuição (grossistas, retalhistas, bem como venda a retalho directa). Quanto à produção, foram seleccionadas empresas que fabricam elas próprias os seus produtos na íntegra, bem como empresas que externalizam parte do processo de fabricação (tanto na União como fora dela).
(22)
Os oito produtores seleccionados para inclusão na amostra foram, então, considerados representativos de todos os produtores na União, representando 8,2 % da produção dos produtores da União autores da denúncia e 3,1 % da produção total da União. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, a CEC foi consultada sobre a selecção da amostra, não tendo levantado quaisquer objecções.
(23)
O inquérito revelou que um dos produtores da União incluídos na amostra cessara progressivamente a produção na União, durante o PIR, transferindo toda a sua actividade fabril para fora da União. Assinale-se que o peso da empresa não tinha um impacto significativo, pelo menos de um ponto de vista quantitativo, sobre a situação do conjunto das empresas incluídas na amostra - designadamente a sua representatividade. Os resultados quantitativos sobre o prejuízo não teriam sido significativamente diferentes se esta empresa tivesse sido excluída. Neste contexto e dado que i) tinha produzido na União durante o PIR e que ii) subcontratara uma grande parte da sua produção, um modelo de negócios que, segundo numerosas partes, é importante na União, foi tomada a decisão de não excluir formalmente esta empresa da amostra. Assim se assegura que, qualitativamente, a amostra representa a realidade do sector de forma tão adequada quanto possível. Além do mais, considerando que um reexame da caducidade exige a análise da continuação/reincidência do prejuízo, pode contribuir para melhor prever o modo como evoluiria a situação do mercado da União se as medidas cessassem. No entanto, é evidente que só foram utilizados os dados referentes à sua actividade como produtor da União.
(24)
As instituições da União examinaram se, pelo facto de a produção e as vendas da União desta empresa no PIR terem sido inferiores em relação às declarações iniciais aquando da constituição da amostra, a produção e as vendas da indústria da União no seu todo deveriam ser reduzidas de forma similar - ou seja, se o impacto resultante sobre a amostra deveria ser transposto para toda a população. No entanto, apurou-se que o erro parece ter sido cometido involuntariamente por esta empresa que contabilizara, por engano, como produção da União a actividade externalizada para um país na vizinhança da União. Neste contexto, note-se em primeiro lugar que a amostra é sobretudo utilizada para avaliar os indicadores de prejuízo que não podem ser obtidos razoavelmente para o conjunto da indústria da União. A produção e as vendas foram obtidas ao nível agregado para a indústria da União e, por conseguinte, este argumento não é pertinente. Além disso, as informações constantes do dossier, incluindo as compiladas em paralelo através da análise complementar das associações nacionais efectuada no âmbito do inquérito, não indicam qualquer necessidade de tal ajustamento. Por último, se, por exemplo, os números da produção e das vendas totais para a indústria da União durante o PIR fossem reduzidos para ter em conta os números inferiores da amostra, tal não afectaria nem a representatividade da amostra, nem as conclusões gerais relativas ao prejuízo.
(25)
Várias partes interessadas afirmaram que fora violado o artigo 17.o do regulamento de base, alegando que a amostra de produtores da União não era representativa em termos de percentagem de produção coberta, gama de produção, preços de venda, rácio entre a produção e as vendas, distribuição geográfica, bem como rendibilidade e desempenho. Defenderam igualmente que a amostra não tinha em conta o grande número de produtores que tinham externalizado a sua produção para países terceiros.
(26)
Estas alegações foram analisadas com cuidado e, atendendo igualmente à complexidade do presente processo, foram enviados mais questionários, tratados e verificados no local, em relação não apenas às empresas individuais, mas também às associações nacionais. Neste contexto, as empresas seleccionadas para inclusão na amostra tiverem de o ser num número limitado, sobre o qual pudesse razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível, ou seja, oito empresas.
(27)
Tendo em conta a forte fragmentação da indústria da União no caso vertente, é inevitável que as empresas incluídas na amostra representem apenas uma parte relativamente reduzida da produção da União total. Esta fragmentação e o facto de os grandes produtores terem sido incluídos na amostra dão a entender que um aumento suplementar do número de empresas não teria tido um efeito significativo sobre a proporção da amostra em relação à produção da União total.
(28
Como explicado no considerando 21, a Comissão teve em conta a distribuição geográfica aquando da selecção da amostra. Sublinha-se que, por natureza, uma amostra não necessita de reflectir a distribuição geográfica exacta (nem a distribuição ou repartição exactas de qualquer outro critério) de toda a população para ser representativa. É suficiente que, como acontece com a amostra em questão que inclui quatro Estados-Membros, reflicta as proporções adequadas dos principais países produtores em causa. Qualquer outra abordagem seria impraticável de um ponto de vista administrativo, em especial se vários critérios diferentes tiverem de ser tidos em conta para assegurar a representatividade. Com efeito, esta alegação implicaria in fine que uma amostra só seria suficientemente representativa se contivesse toda a população. O inquérito sublinhou que a amostra que abrange quatro Estados-Membros, três dos quais têm, de longe, a produção mais importante, é largamente representativa da produção da União no seu todo, em especial quando se tem em conta a produção baseada em contratos por encomenda e que, por conseguinte, deveria ser contabilizada para o Estado-Membro onde se encontra estabelecida a empresa que encomendou o serviço.
(29)
As empresas incluídas na amostra abrangiam igualmente um grupo representativo das gamas do produto que reflectia as ordens de grandeza relevantes da produção da União. Além disso, as gamas do produto em causa correspondem às das exportações chinesas e vietnamitas.
(30)
No que diz respeito aos preços de venda, alegou-se igualmente que os preços médios de venda da amostra não eram representativos em relação aos preços de venda indicados no pedido de reexame. A esse respeito, convém notar contudo que, contrariamente a esta alegação, o inquérito mostrou que os preços médios de venda da amostra estão em conformidade com os preços comunicados no pedido. De qualquer modo, ainda que não fosse este o caso, os preços médios de venda de uma amostra não têm de ser exactamente idênticos aos indicados no pedido, desde que reflictam os preços de venda da população de produtores no seu conjunto.
(31)
No que toca à representatividade em termos de rácio entre produção e vendas, recorde-se que, no conjunto do sector, a produção é, modo geral, efectuada por encomenda e reflecte fortemente as tendências da moda. Logo, as existências não são um indicador muito revelador e a produção aproxima-se das vendas. Este aspecto foi confirmado, na fase da denúncia e durante o inquérito, para as empresas incluídas na amostra e para a indústria da União no seu conjunto.
(32)
Para além das considerações acima referidas, recorde-se que o artigo 17.o do regulamento de base prevê que o inquérito se pode limitar a amostras que sejam ou estatisticamente válidas ou que constituam o volume mais representativo da produção, vendas ou exportações sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito. Decorre claramente da formulação desta disposição que não há qualquer indicação ou limiar quantitativos sobre o nível que constitui o volume representativo. A única indicação é que esse volume pode ser limitado a uma base sobre a qual possa razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível.
(33)
Pelos motivos expendidos, as alegações apresentadas pelas várias partes foram rejeitadas e a validade jurídica da amostra é assim confirmada, porquanto a amostra é representativa e foi seleccionada na plena observância do disposto no artigo 17.o do regulamento de base.
4.3. Amostra de importadores da União
(34)
Com base nas informações disponíveis, foram contactados 139 importadores. 22 importadores independentes responderam ao formulário de amostragem, dos quais 21 aceitaram ser incluídos na amostra. Segundo os dados que facultaram, estes 21 importadores representavam 12 % das importações do produto em causa provenientes da RPC e 40 % das importações provenientes do Vietname (durante o PIR).
(35)
Os cinco principais importadores (Adidas Clarks, Nike, Puma e Timberland) representavam cerca de 18 % das importações em causa, porque todos declararam importantes volumes de importações provenientes destes dois países. Por conseguinte, considerou-se que uma amostra constituída por estas cinco empresas seria representativa na acepção do n.o 1 do artigo 17.o do regulamento de base, ou seja em termos de volume de importações.
(36)
Contudo, para melhor reflectir a distribuição geográfica dos importadores e as diferenças em matéria de tipos de calçado importado, foram seleccionados três outros importadores. A esse respeito, as respostas aos formulários de amostragem parecem indicar que muitos dos importadores que responderam operavam numa escala claramente inferior em termos de volume e importavam calçado de marcas menos conhecidas/modernas ou de valor mais elevado. O modelo de negócios e os segmentos de produtos comercializados por estes importadores de dimensão mais reduzida parecem ser distintos dos grandes importadores e estes pequenos importadores poderiam, no seu conjunto, representar uma parte importante das importações em causa. Considerou-se, por conseguinte, importante que estes importadores se encontrassem igualmente representados visto que a realidade económica dessas empresas poderia ser diferente da dos grandes importadores citados ao considerando 35.
(37)
Por estas razões, seleccionou-se uma amostra de oito importadores, incluindo os cinco maiores importadores e três outros importadores de menor dimensão. Representavam cerca de 10 % das importações provenientes da RPC e cerca de 34 % das importações provenientes do Vietname.
(38)
Todos os importadores que colaboraram no inquérito e se manifestaram disponíveis nesse sentido tiveram a oportunidade de apresentar observações sobre a selecção da amostra. Foram enviados questionários às empresas incluídas na amostra. Sete dos importadores incluídos na amostra responderam dentro dos prazos estabelecidos. Dada a sua não colaboração, o oitavo importador acabou por ter de ser excluído da amostra.
5. VERIFICAÇÃO DAS INFORMAÇÕES RECEBIDAS
(39)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a continuação ou probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, bem como para examinar o interesse da União. As informações apresentadas pelas empresas a seguir indicadas foram verificadas nas respectivas instalações:
5.1. Produtores-exportadores da República Popular da China
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hong Kong
-
Empresa de produção:
-
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong Province
-
Empresas comerciais:
-
Idea Co. Ltd, Macau
-
The Look Co. Ltd, Macau
-
Gold Plenty Co. Ltd, Macau
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong Province
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hong Kong e a sua empresa de produção Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong Province
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang Province
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong Province
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian Province
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdong Province
5.2. Produtores-exportadores do Vietname
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hong Kong
-
Empresas de produção:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai Province
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai Province
-
Empresas comerciais:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong Province
5.3. Produtores da União e associações nacionais de produtores
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugal)
-
Federación de Industrias del Calzado Español - FICE (Espanha)
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Itália)
-
British Footwear Association Ltd. (Grã-Bretanha)
-
Fachverband der lederverarbeitenden Industrie (Áustria)
-
Fédération Française de la Chaussure (França)
-
Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Alemanha)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather Industry (Polónia).
(40)
Foram realizadas visitas de verificação às instalações dos oito produtores da União incluídos na amostra, estabelecidos em quatro Estados-Membros. Tal como sucedera no inquérito inicial, os produtores da União incluídos na amostra, bem como outros produtores da União que colaboraram no inquérito, solicitaram que a respectiva identidade fosse mantida confidencial ao abrigo do disposto no artigo 19.o do regulamento de base, alegando que a divulgação da respectiva identidade poderia ter repercussões negativas significativas. Com efeito, alguns produtores da União autores da denúncia abastecem clientes na União que também adquirem os respectivos produtos na RPC e no Vietname, beneficiando deste modo directamente dessas importações. Por conseguinte, estes autores da denúncia encontram-se numa situação sensível, na medida em que alguns dos respectivos clientes podem ter razões óbvias para se oporem ao facto de esses produtores terem apresentado ou apoiado a denúncia contra o dumping prejudicial alegado. Por estas razões, consideraram que corriam o risco de serem alvo de medidas de retaliação por parte de alguns dos respectivos clientes, incluindo uma eventual ruptura das respectivas relações comerciais. O referido pedido foi aceite, pois estava suficientemente fundamentado.
(41)
Os representantes de alguns produtores-exportadores e importadores independentes alegaram que não podiam exercer correctamente o respectivo direito de defesa pelo facto de a identidade dos autores da denúncia não ter sido divulgada. Alegaram que, nessas circunstâncias, não podiam verificar se as empresas incluídas na amostra eram efectivamente representativas. Alternativamente, estas partes afirmaram que mesmo que fosse necessário garantir a confidencialidade deviam ser divulgados na íntegra os números das diferentes empresas.
(42)
A esse respeito, note-se que o volume de produção da amostra, repartido por país, foi posto à disposição de todas as partes interessadas. No que diz respeito ao argumento segundo o qual deviam ser divulgadas todas as informações com excepção da identidade da empresa, convém referir que tal divulgação poderia indirectamente revelar a identidade da empresa incluída na amostra. A prática habitual de divulgar versões não limitadas das respostas aos questionários (ou seja, contendo dados indexados) foi mantida igualmente no caso vertente. Tendo em conta o que precede, há que concluir que os direitos de defesa das partes foram adequadamente preservados, sendo, por isso, rejeitado o argumento.
5.4. Importadores independentes
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Países Baixos
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Alemanha
-
C&J Clark' s International Limited, Street, Somerset, Reino Unido
-
Footex International BV, Hazerswoude-Dorp, Países Baixos
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Bélgica
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Alemanha
-
Timberland Europe BV, Enschede, Países Baixos
5.5. Produtores no mercado análogo
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brasil
-
Werner Calçados Ltda., Três Coroas, Brasil
-
Indústria de Calçados West Coast Ltda., Ivoti, Brasil
6. DIREITOS DAS PARTES
(43)
Determinadas partes levantaram objecções ao longo de todo o processo invocando alegadas infracção aos seus direitos de defesa. Afirmaram que, no que diz respeito aos produtores da União incluídos na amostra, as informações que figuram no dossier não confidencial consultável pelas partes interessadas estavam incompletas e não tinham sido disponibilizadas nos prazos.
(44)
A esse respeito, convém sublinhar que a versão da resposta das partes destinada a consulta pelas partes interessadas («resposta não confidencial») foi facultada por todas as empresas incluídas na amostra sem atrasos injustificados e nos prazos atribuídos às outras partes que participam no inquérito. Quando uma resposta não confidencial é transmitida à Comissão, pode acontecer que só seja incluída no dossier não confidencial após a resolução de eventuais problemas de confidencialidade, em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base. Convém igualmente notar que os serviços da Comissão têm a obrigação de incluir informações no dossier não confidencial em tempo útil de molde a garantir que as partes exercem os seus direitos. Esta obrigação foi devidamente respeitada no caso presente.
(45)
No que diz respeito à exaustividade das respostas não confidenciais, é conveniente notar que é habitual nos inquéritos que as partes enviem observações suplementares ao longo do tempo, facultando assim informações adicionais. Essas são acrescentadas ao dossier não confidencial imediatamente após a resolução de eventuais problemas de confidencialidade. Este processo, em que as contribuições de todas as partes interessadas são progressivamente acrescentadas tanto aos elementos de prova utilizados para chegar às conclusões como ao dossier não confidencial, não pode ser confundido com uma situação em que os dossiers não estariam completos.
(46)
Atendendo à complexidade do presente caso, o acesso das partes foi facilitado graças aos elementos seguintes. Em primeiro lugar, foi-lhes concedido acesso electrónico, podendo elas, mediante pedido, receber um CD-ROM com a cópia integral de todos os documentos que figuram no dossier. Além disso, os documentos electrónicos eram acompanhados de um índice muito claro permitindo i) aceder facilmente aos numerosos documentos apresentados no processo e ii) ter conhecimento do registo das datas dos documentos que constam do dossier. Acrescente-se que uma série de notas integradas no dossier não confidencial respondia às questões que teriam podido ter uma incidência nos direitos de defesa das partes.
(47)
Os elementos expostos acima permitiram às partes beneficiar de um acesso melhorado ao dossier e apresentar ao longo de todo o inquérito observações circunstanciadas que foram tratadas seguidamente pela Comissão, conforme adequado. As alegações relativas à falta de exaustividade e pontualidade do dossier não confidencial feitas por diversas partes devem, assim, ser rejeitadas.
(48)
Uma parte interessada afirmou igualmente que a Comissão tinha discriminado os importadores e os exportadores, pois durante o inquérito teria concedido um tratamento mais favorável aos produtores da União autores da denúncia. Alegou-se que aos importadores e exportadores, ao contrário dos produtores, não tinha sido concedida confidencialidade. Afirmou-se igualmente que os autores da denúncia tinham tido um tratamento mais favorável, já que não lhes tinha sido pedido que transmitissem formulários de amostragem no início do processo e que tinham usufruído de demasiada flexibilidade em matéria de prazos a nível das respostas, enquanto um exportador na mesma situação teria sido avaliado com base nos melhores dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(49)
Neste contexto, convém notar que a concessão da confidencialidade no que diz respeito à identidade dos produtores da União que apoiam a denúncia baseia-se num pedido devidamente fundamentado, apresentado em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base. Nem os exportadores nem os importadores fizeram um tal pedido, também não ocorreu qualquer acontecimento nem foi apresentado qualquer elemento, durante o inquérito, que sugerissem que os interesses dos exportadores ou dos importadores ficassem comprometidos na sequência da divulgação da sua identidade. Considerando que a situação dos produtores da União era, neste contexto, fundamentalmente diferente da dos exportadores e importadores, a alegação de discriminação foi rejeitada.
(50)
Quanto à selecção da amostra, consulte-se o considerando 19. A situação dos exportadores e dos importadores era completamente diferente da dos produtores autores da denúncia, dado que nenhuma informação circunstanciada relativa aos primeiros figurava no dossier. Foi, por conseguinte, imperativo pedir o preenchimento do formulário de amostragem, tanto para verificar a vontade das partes de colaborarem, como para obter as informações de base necessárias à selecção da amostra. Logo, a alegação de discriminação deve ser rejeitada.
(51)
No que diz respeito à flexibilidade permitida aos produtores da União no contexto das informações recolhidas através dos questionários no âmbito do inquérito e ao recurso ao artigo 18.o do regulamento de base, importa referir que, pelo facto de a mesma abordagem ter sido utilizada de maneira coerente em relação quer aos exportadores e importadores quer aos produtores da União, não existe qualquer fundamento que justifique a alegação de discriminação. Esta alegação não fundamentada é, pois, rejeitada.
(52)
Quanto à escolha do país análogo, algumas partes declararam que os prazos curtos, o calendário e o modo de transmissão dos questionários discriminavam as empresas indianas e indonésias. A esse respeito, esclareça-se que o envio dos questionários às empresas indianas e indonésias só pôde ser terminado no final de Dezembro de 2008, após a obtenção dos endereços dos produtores pertinentes. A Comissão assegurou-se de que as empresas destes países dispuseram do mesmo prazo de resposta que as empresas brasileiras. Em relação à transmissão efectiva dos questionários, a Comissão utilizou em todos os casos correio registado, bem como correio electrónico sempre que possível. As alegações acima referidas tiveram, assim, de ser rejeitadas.
(53)
Algumas partes alegaram que as informações relativas ao país análogo tinham sido inseridas no dossier não confidencial com atrasos injustificados, o que constituía uma infracção aos seus direitos de defesa. A Comissão assinala que, no presente inquérito, a maior parte das primeiras respostas não confidenciais aos questionários enviadas pelas empresas do país análogo tinha sido considerada insuficiente e que, por conseguinte, tiveram de ser pedidas novas versões não confidenciais. Uma vez recebidas, tinham sido inseridas no dossier não confidencial sem atrasos injustificados. Entretanto, a Comissão tinha incluído no dossier não confidencial informações sucintas sobre as empresas consultadas e as respostas recebidas. Estas alegações tiveram, por conseguinte, de ser rejeitadas.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. PRODUTO EM CAUSA
(54)
O calçado com a parte superior de couro natural ou reconstituído, com exclusão do calçado para desporto, do calçado de tecnologia especial, das pantufas e de outro calçado de interior e do calçado com biqueira protectora, originário da República Popular da China e do Vietname («produto em causa»), actualmente classificado nos códigos NC 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 e ex 6405 10 00 constitui o produto objecto do presente reexame, sendo idêntico ao produto definido no regulamento inicial.
(55)
As definições do n.o 2 do artigo 1.o do regulamento inicial aplicam-se no presente inquérito. Segundo essas definições, entende-se por
«calçado para desporto», o calçado na acepção da Nota de subposições 1 do Capítulo 64 do anexo I do Regulamento (CE) n.o 1031/2008 da Comissão;
«calçado de tecnologia especial», o calçado cujo preço CIF por par seja igual ou superior a 7,5 EUR, destinado à actividade desportiva, com sola moldada de uma ou várias camadas, não injectada, fabricada com materiais sintéticos concebidos especialmente para amortecer os choques devidos aos movimentos verticais ou laterais e providas de características técnicas tais como almofadas herméticos contendo gás ou fluidos, constituintes mecânicos que absorvem ou neutralizam choques ou materiais como polímeros de baixa densidade, classificado nos códigos NC ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,
«calçado de biqueira protectora», o calçado que disponha de uma biqueira protectora e com uma resistência ao impacto de, pelo menos, 100 joules (1) e classificado nos seguintes códigos NC: Códigos NC ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 e ex 6405 10 00;
«pantufas e outro calçado de interior», o calçado classificado no código NC ex 6405 10 00.
2. PRODUTO SIMILAR
(56)
O produto similar objecto do presente reexame da caducidade é, tal como definido no inquérito inicial, determinado tipo de calçado com a parte superior de couro natural produzido e vendido no mercado interno, no mercado análogo, e/ou exportado para a União a partir da RPC e do Vietname.
2.1. Comparabilidade do produto
(57)
Determinadas partes alegaram que o produto similar vendido na União não era comparável ao produto em causa exportado pela RPC e o Vietname. Contudo apurou-se que o produto vendido na União (no presente reexame) era comparável ao produto em causa exportado pelos países em causa. Verificou-se que as características físicas e técnicas e as utilizações, bem como os canais de distribuição do produto em causa, eram semelhantes e não se tinham alterado desde o inquérito inicial. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
(58)
Algumas partes alegaram ainda que o sistema utilizado para comparar os tipos do produto vendidos pelos diferentes operadores colaborantes era inadequado, porque não era suficientemente específico para garantir uma comparação equitativa. No entanto, o sistema utilizado (sistema NCP) permitiu a comparação de 600 categorias ou tipos do produto diferentes organizados segundo cinco critérios principais, designadamente, estilo do calçado, tipo de consumidor, tipo de calçado, material da sola exterior e existência de forro. Além disso, este sistema NCP já tinha sido utilizado no inquérito anterior. Não foi dada qualquer razão fundamentada para justificar uma modificação do sistema. Assim, no presente inquérito de reexame da caducidade aplicou-se o mesmo sistema NCP que o utilizado no inquérito inicial. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
(59)
Algumas partes alegaram que a Comissão tinha alterado a sua metodologia em relação ao processo inicial, modificando a definição dos números de controlo dos produtos (NCP) durante o inquérito. Esta alegação não é correcta. O que aconteceu foi que, durante o inquérito, tornou-se claro que determinadas partes tinham interpretado e aplicado erradamente a estrutura NCP em relação a alguns tipos do produto. Para garantir uma abordagem coerente, os modelos de calçado em questão foram, por conseguinte, reclassificados e atribuídos à rubrica NCP correcta, sempre que necessário. Assim, sempre que a Comissão detectou informações inexactas dadas pelas partes em causa, teve de rectificá-las. Esta rectificação não pode ser considerada nem como uma modificação da metodologia, nem como uma mudança do conteúdo dos NCP. Pelo contrário, foi a necessidade de respeitar a metodologia NCP que obrigou à rectificação. Por conseguinte, o argumento teve de ser rejeitado.
2.2. Pedidos de exclusão
(60)
Várias partes interessadas apresentaram pedidos similares aos recebidos aquando do inquérito inicial. Alegaram que certos tipos de calçado cobertos pela definição do produto similar, por exemplo, sapatos de passeio, para bowling, rafting, equitação, sapatos de tecnologia especial e sapatos de números especiais, eram demasiado diferentes para fazer parte de uma mesma categoria. Segundo outra alegação, o limiar de 7,5 EUR por par aplicável aos sapatos STAF devia ser reduzido. Recorde-se que, aquando do inquérito inicial, este limiar foi reduzido de 9 EUR para 7,5 EUR por par.
(61)
A esse respeito, um reexame da caducidade não permite a alteração da definição do produto objecto das medidas. Tal modificação poderia ser considerada se uma parte fizesse um pedido fundamentado ao abrigo do n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base. Os pedidos acima referidos tiveram, então, de ser rejeitados.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. GENERALIDADES
(62)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor contra a RPC e o Vietname caducarem.
(63)
Os volumes e os preços das importações provenientes dos dois países em causa evoluíram como indicado no quadro que se segue. As importações chinesas estiveram sujeitas a contingentes até 31 de Dezembro de 2004, aumentaram consideravelmente após esta data e permaneceram a níveis elevados em 2006. Em 2007 e no PIR, os volumes de importação estabilizaram-se após ter diminuído em relação a 2006. Na sequência do inquérito anti-evasão, as medidas tornaram-se extensivas às importações provenientes da ERA de Macau, que passaram a estar sujeitas a registo a partir de Setembro de 2007.
(64)
As importações provenientes do Vietname não estavam sujeitas a contingentes e registaram níveis elevados no PII. Os volumes de importações diminuíram seguidamente até 2007, para aumentar de novo no PIR.
(65)
Estes números mostram que, contrariamente aos argumentos apresentados por certas partes interessadas, as importações provenientes dos países em causa permaneceram a níveis elevados no PIR. As suas partes de mercado combinadas neste período representam 28,7 % e são claramente superiores aos níveis observados no PII (23,2 %). Ainda que as suas partes de mercado respectivas tenham flutuado desde o PII, continuaram a ser importantes na globalidade, já que cada um dos países detinha mais de 10 % de parte de mercado no PIR.
(66)
Com base nos números do Eurostat, os preços médios de importação dos dois países em causa aumentaram entre o PII e 2006. Desde então, os preços estabilizaram-se para a RPC e diminuíram para o Vietname.
(67)
Já que os dados do Eurostat são necessariamente gerais e, embora cobrindo o produto em causa, não dêem indicações sobre as possíveis evoluções da gama de produtos, foi efectuada uma análise para examinar as tendências de preços das sete empresas chinesas e das três empresas vietnamitas incluídas na amostra. Globalmente, para as empresas dos dois países incluídas na amostra, apurou-se que os preços das importações tinham diminuído no período entre 2006 e o PIR.
Quadro 1
Volume total das importações e valores dos países objecto do inquérito
PII
2005
2006
2007
PIR
Volume (1 000 pares)
China
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Parte de mercado
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Vietname
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Parte de mercado
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Valores (EUR)
China (Eurostat)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Vietname (Eurostat)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Fonte: Comext (Eurostat), ajustado, sempre que necessário, utilizando os dados estatísticos de que a Comissão dispõe, a fim de excluir os produtos que não entram na definição do produto em causa.
Quadro 2
Volume total das importações e valores das empresas incluídas na amostra
PII
2005
2006
2007
PIR
Volume (1 000 pares)
China (amostra)
n.d.
n.d.
11 381
12 787
13 759
Parte de mercado
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Vietname (amostra)
n.d.
n.d.
14 400
15 250
14 500
Parte de mercado
2 %
2,2 %
2,2 %
Valores (Euro)
China (amostra)
n.d.
n.d.
12,6
10,7
10,3
Vietname (amostra)
n.d.
n.d.
11,4
10,8
10,6
2. DUMPING DAS IMPORTAÇÕES CHINESAS E VIETNAMITAS DURANTE O PIR
2.1. Valor normal
2.1.1. País análogo
(68)
Em conformidade com o n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, no caso das importações de países que não possuem uma economia de mercado e, na medida em que não tenha sido possível conceder o TEM, em relação aos países especificados na alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal deve ser determinado com base no preço ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado adequado.
(69)
Para efeitos de estabelecimento do valor normal para a RPC e o Vietname, a Comissão indicou, no aviso de início, a sua intenção de utilizar o Brasil como país análogo, que foi utilizado como país análogo adequado aquando do inquérito inicial. A Comissão convidou as partes interessadas a formular as suas observações a esse respeito.
(70)
Foram recebidas observações de várias categorias de partes interessadas, tais como produtores-exportadores colaborantes, respectivas associações representativas, autoridades nacionais e representantes dos importadores, sugerindo que a Tailândia, a Índia ou a Indonésia seriam países análogos mais adequados do que o Brasil. A Comissão examinou estas propostas à luz dos critérios aplicados para a escolha do país análogo.
(71)
A esse respeito, a Comissão estabeleceu que a dimensão do mercado do calçado de couro no PIR podia ser estimada em 189 milhões de pares para o Brasil, 800 milhões de pares para a Índia, 109 milhões de pares para a Indonésia e apenas 6 milhões de pares para a Tailândia. Perante a dimensão muito reduzida do mercado tailandês e da existência de outras opções, a Comissão não prosseguiu o exame da Tailândia como país análogo potencial.
(72)
Por conseguinte, na sequência dos pedidos das partes, a Comissão solicitou a colaboração de produtores de calçado no Brasil, na Índia e na Indonésia. Foram enviados questionários a empresas destes três países e receberam-se respostas úteis por parte de cinco produtores brasileiros, um produtor indiano e cinco produtores indonésios.
(73)
A Comissão examinou a representatividade das empresas que responderam em relação às suas vendas no mercado interno.
(74)
No que diz respeito ao Brasil, as três empresas examinadas apresentaram, no período de inquérito, vendas do produto similar no mercado interno representando cerca de 17 % das exportações chinesas e 19 % das exportações vietnamitas abrangidas pela amostra.
(75)
No que toca à Índia, a única empresa que se deu a conhecer declarou, para o período de inquérito, vendas do produto similar no mercado interno representando cerca de 5 % das exportações chinesas e cerca de 6 % das exportações vietnamitas abrangidas pela amostra.
(76)
No que diz respeito à Indonésia, as cinco empresas que colaboraram apresentaram vendas do produto similar no mercado interno representando cerca de 2 % das exportações chinesas e 2 % das exportações vietnamitas abrangidas pela amostra.
(77)
O Brasil era, por conseguinte, o país que apresentava o volume mais representativo de vendas no mercado interno, no período de inquérito.
(78)
A Comissão examinou em seguida quantos tipos de calçado idênticos aos exportados pela China e o Vietname eram abrangidos pelas vendas no mercado interno dos três países em questão.
(79)
As vendas no mercado interno dos produtores brasileiros e indonésios que colaboraram abrangiam, no PIR, um vasto leque de produtos que correspondem a um número importante de NCP exportados da China e do Vietname. No caso da Índia, o único produtor-exportador que colaborou declarou vendas no mercado interno realizadas no PIR que correspondiam apenas a um NCP exportado pela China e o Vietname.
(80)
Segundo os dados recolhidos pela Comissão, existia, nos três países examinados, um número importante de produtores, o que garante a existência de um nível elevado de concorrência entre os operadores nacionais nos seus mercados respectivos. O Brasil contava cerca de 7 800 produtores de calçado de couro, 1 500 dos quais podem ser considerados de dimensão suficientemente comparável às empresas chinesas e vietnamitas. Haveria cerca de 3 000 produtores na Índia. Na Indonésia, o número de produtores estima-se em 212. Os três países apresentam volumes de exportação substanciais (estimados em cerca de 64 milhões de pares para o Brasil, 67 milhões para a Índia e 27 milhões para a Indonésia). Apurou-se que o Brasil tinha um consumo interno de calçado de couro per capita (1) superior ao da Índia (0,7) e ao da Indonésia (0,5).
(81)
No que diz respeito às importações nos países em questão, atingiram, no PIR, uma parte de mercado de, aproximadamente, 2 % no Brasil, 1 % na Índia e 1,5 % na Indonésia.
(82)
Com base nos elementos acima apresentados, a Comissão considerou que o Brasil constituía o país análogo mais adequado. Apurou-se, em especial, que o Brasil apresentava o volume mais representativo de vendas no mercado interno de calçado com a parte superior de couro. Acrescente-se que as empresas brasileiras que colaboraram produzem uma larga gama de produtos que corresponde largamente à das empresas chinesas e vietnamitas. Os produtores indonésios que colaboraram, que tinham igualmente uma vasta gama de produtos, apresentavam vendas no mercado interno claramente inferiores, enquanto as vendas no mercado interno indiano, se bem que registassem volumes consideráveis, abrangiam uma gama muito limitada.
(83)
Várias partes afirmaram que o Brasil não devia ser utilizado como mercado análogo, porque se especializou no calçado para senhora. Alegaram que as respostas aos questionários das empresas brasileiras que colaboraram e o facto de o Brasil exportar principalmente calçado para senhora constituíam elementos de prova nesse sentido.
(84)
O inquérito revelou, todavia, que mais de metade das vendas totais no mercado interno declaradas por estas empresas era calçado para homem. Durante as visitas de verificação que a Comissão efectuou junto dos produtores brasileiros, apurou-se que as duas empresas mais pequenas se tinham, efectivamente, especializado no calçado para senhora, ao passo que a empresa de maior dimensão vendia essencialmente calçado para homem no mercado interno. As vendas no mercado interno apresentavam, assim, quantidades suficientes para os tipos de calçado para senhora e para homem. No que diz respeito ao argumento segundo o qual as exportações brasileiras se referem principalmente ao calçado para senhora, a Comissão considera que a configuração das exportações de um país não corresponde necessariamente à das vendas efectuadas no mercado interno.
(85)
Algumas partes alegaram que as respostas aos questionários indicavam que o Brasil se especializara em sandálias, não podendo, por conseguinte, ser comparado com os tipos de calçado exportados da China e do Vietname que abrangem um leque mais vasto. O exame da Comissão não confirmou esta alegação, mas mostrou que os produtores brasileiros vendiam uma larga gama de tipos de calçado, o que se traduzia, a nível dos NCP, numa taxa de concordância superior a 50 % com os modelos exportados pelas empresas chinesas e vietnamitas incluídas nas amostras.
(86)
Algumas partes alegaram que o Brasil não podia ser utilizado como país análogo para o calçado para criança, porque tinha uma produção muito reduzida deste tipo de calçado. A Comissão assinala que não é raro que um país análogo não produza todos os subtipos do produto similar. O que não impede uma comparação equitativa do valor normal se se efectuarem os ajustamentos adequados para esse tipo. Como, com efeito, nenhum dos produtores brasileiros que colaborou fabricava calçado para criança, o valor normal para este tipo foi calculado, como aquando do inquérito inicial, ajustando de forma adequada o valor normal estabelecido para o calçado para adultos. Concluiu-se, portanto, que o Brasil podia ser utilizado como país análogo para o conjunto dos tipos de calçado, incluindo o calçado para criança.
(87)
Algumas partes defenderam que o calçado produzido no Brasil era fabricado com um couro de melhor qualidade, tendo, por conseguinte, um preço superior ao produzido na China e no Vietname. Não seria, pois, comparável ao calçado originário dos dois países objecto do inquérito. Outras partes interessadas, pelo contrário, afirmaram que os preços brasileiros deviam ser ajustados correctamente porque o couro do calçado brasileiro seria de qualidade inferior ao utilizado na China e no Vietname. A Comissão analisou esta questão e verificou que, em termos de preços e de qualidade, não existia qualquer diferença entre o couro utilizado no calçado brasileiro e o couro utilizado no calçado fabricado na China e no Vietname. Recorde-se, neste contexto, que o valor normal foi ajustado no processo inicial, porque se apurou que o couro utilizado pelos produtores brasileiros (país análogo) era de menor qualidade e era vendido a preços inferiores ao do couro utilizado pelos produtores incluídos na amostra nos países de exportação. No presente inquérito de reexame, os produtores no Brasil (e a maior parte dos produtores nos países de exportação) são diferentes dos que colaboraram no inquérito inicial. A diferença de empresas incluídas na amostra teve como resultado custos diferentes para o factor de produção que é o couro.
(88)
Algumas partes defenderam que os produtos brasileiros e vietnamitas não eram comparáveis, indicando que o Brasil exporta calçado topo de gama e dispendioso, ao passo que o Vietname exporta produtos de baixo preço, mas não apresentaram elementos de prova sustentando esta alegação. A Comissão observa que, em qualquer caso, os produtos vietnamitas deveriam ser comparados com os produtos vendidos no mercado interno brasileiro e não os exportados pelo Brasil. A Comissão não encontrou qualquer elemento de prova indicando que o calçado originário do Vietname ou o vendido no Brasil se limitasse a um segmento de mercado específico.
(89)
Algumas partes afirmaram que o Brasil tinha aumentado as tarifas aduaneiras sobre o calçado de 20 % para 35 % a partir de Janeiro de 2008, o que fazia do Brasil um mercado altamente protegido com uma concorrência reduzida. Avançaram igualmente o argumento de que a parte de mercado representada pelas importações no Brasil era demasiado baixa em relação ao consumo. A Comissão examinou estes argumentos. Apurou-se que o Brasil tinha efectivamente aumentado as tarifas aduaneiras de 20 % para 35 % no início de 2008, ou seja, a meio do PIR. A Comissão apurou igualmente que o valor da moeda brasileira em relação ao dólar norte-americano tinha aumentado de forma significativa no PIR e em especial após o aumento dos direitos pelo Brasil. Mais precisamente, o valor do real brasileiro aumentou até 19 % (ou seja um aumento superior ao aumento dos direitos) em relação ao início do PIR. Por consequência, o aumento do valor da moeda brasileira em relação ao dólar norte-americano compensa, consideravelmente, o efeito do aumento das tarifas aduaneiras sobre os preços de importação. Além disso, a Comissão não encontrou qualquer elemento que prova de que o aumento dessas tarifas aduaneiras se tivesse traduzido num aumento apreciável dos preços no mercado interno, ou que tivesse dificultado as importações. Com efeito, a Comissão estabeleceu que, apesar desse aumento, as importações de calçado de couro no Brasil tinham subido consideravelmente no primeiro semestre de 2008 (ou seja, após o aumento das tarifas aduaneiras) em relação ao primeiro semestre de 2007. Assim, o aumento das tarifas aduaneiras não teve uma incidência real no mercado brasileiro.
(90)
Outras partes indicaram que o Brasil não era um mercado aberto para o calçado, porque as importações de calçado para o país são obstruídas por um sistema de concessão não automática de licenças. A Comissão verificou que o Brasil aplica de facto um sistema de concessão não automática de licenças para as importações de calçado, mas nota que tal não parece ter constituído um obstáculo tendo em conta o aumento das importações acima referido. Além disso, a Comissão estabeleceu que a Indonésia aplica igualmente um sistema de concessão não automática de licenças para as importações de calçado. A Comissão esclarece que o sistema de concessão não automática de licenças para as importações é uma prática compatível com as regras da OMC. Conclui, então, que não existe qualquer motivo para considerar o sistema de concessão não automática de licenças aplicado pelo Brasil como uma restrição às importações que poderia levar a concluir que o Brasil não é um mercado aberto.
(91)
Algumas partes argumentaram que o aumento significativo do valor do real brasileiro nestes últimos anos prejudicou a competitividade no Brasil ou que uma baixa de 25 % do real desde o PIR afectou negativamente a competitividade internacional do Brasil. Estes argumentos não foram fundamentados por qualquer elemento de prova, mas, em qualquer caso, a evolução após o PIR não pode ser considerada como pertinente para a escolha do país análogo.
(92)
Tendo em conta o que precede, a Comissão não encontrou qualquer elemento de prova de que as condições gerais da concorrência no mercado brasileiro, desde o inquérito inicial, se tivessem alterado em medida tal que fizessem do Brasil um país análogo pouco adequado.
(93)
Várias partes alegaram que a Índia ou a Indonésia constituiriam escolhas mais adequadas como mercado análogo, porque o Brasil não apresenta semelhanças com a China ou o Vietname em termos de desenvolvimento económico ou de PIB per capita.
(94)
Convém notar que, por definição, um país que não tem uma economia de mercado ou tendo uma economia em transição não tem as mesmas características económicas que um país de economia de mercado. Não é raro encontrar tais diferenças de desenvolvimento económico entre um país análogo e um país que não tem uma economia de mercado ou tendo uma economia em transição. Esta observação aplica-se igualmente à diferença de rendimento per capita que é também um indicador de desenvolvimento económico. Todavia, tal não impede que o Brasil seja escolhido como país análogo, desde que seja considerado o país mais adequado atendendo aos restantes factores considerados.
(95)
Várias partes interessadas sublinharam o facto de os custos da mão-de-obra serem mais elevados no Brasil do que no Vietname e na China, e defenderam que a Índia, Indonésia ou Tailândia seriam países análogos mais adequados, pelo facto de esses custos serem mais comparáveis. Alegou-se que, devido a salários mais elevados, o custo da mão-de-obra no Brasil representa 50 %-70 % do custo de produção, contra 30 % na China.
(96)
A esse respeito, um país com um nível de desenvolvimento económico diferente pode, com efeito, ser escolhido como país análogo para um país que não tenha economia de mercado ou tendo uma economia em transição. De igual modo, o custo da mão-de-obra, que é um indicador do desenvolvimento económico de um país, não pode ser considerado como um critério pertinente, se analisado separadamente. Em qualquer caso, no que diz respeito à parte do custo da mão-de-obra no custo de produção total, a Comissão estabeleceu, aquando da verificação no local, que o custo da mão-de-obra no Brasil representava menos de 40 % do custo de produção total encontrando-se, por conseguinte, muito mais próximo do nível chinês do que o que tinha sido alegado.
(97)
Várias partes argumentaram igualmente que o Brasil não era adequado para estabelecer o valor normal, porque as empresas brasileiras suportam custos de concepção, bem como de investigação e desenvolvimento que, no caso da China e do Vietname, são assumidos pelos clientes no estrangeiro. A Comissão verificou que esta diferença na estrutura de preços pode ser plausível, pois os exportadores dos países em questão vendiam o produto em causa a antigos fabricantes da União, que ainda pagam as componentes do custo de produção acima mencionadas e vendem o produto com a sua própria marca. Contudo, esta não é uma razão para rejeitar o Brasil como país análogo adequado, já que se pode proceder a ajustamentos para ter em conta esses custos aquando da determinação do valor normal (ver considerandos 118 e seguintes).
(98)
Algumas partes afirmaram que, ao contrário da China e do Vietname, os preços à saída da fábrica incluem, no Brasil, despesas de comercialização, taxas especiais e custos de crédito e de entrega. Além disso, alegaram que as despesas gerais eram superiores no Brasil devido à dimensão mais reduzida das empresas brasileiras. Também neste caso a Comissão considera que esta não é uma razão para rejeitar o Brasil como país análogo adequado, pois estes custos podem ser objecto de ajustamentos aquando do cálculo do valor normal (ver considerandos 118 e seguintes).
(99)
Outras partes alegaram que os países asiáticos dispunham de um melhor acesso às matérias-primas, nomeadamente ao couro, do que o Brasil. A Comissão examinou os documentos enviados. Estes indicam, com efeito, que a produção de couro progrediu mais rapidamente na Ásia, mas este elemento deve ser considerado à luz do aumento da produção asiática de produtos de couro. Os países da América Latina totalizam um pouco mais de 15 % da produção mundial de calçado de couro e quase 15 % da produção mundial de couro bruto. Os países da Ásia produzem mais de 50 % do calçado de couro no mundo, mas menos de 40 % do couro bruto a nível mundial. Pode, por conseguinte, concluir-se que, apesar da diferença em valores absolutos da produção de couro, os países latino-americanos apresentam um grau de auto-suficiência mais elevado do que os países asiáticos e têm, assim, um melhor acesso ao couro bruto.
(100)
Determinadas partes interessadas alegaram que o Brasil não era um país de referência adequado, porque o calçado brasileiro não constitui um produto de substituição para o calçado chinês e vietnamita, dado que, após a instituição dos direitos anti-dumping pela União, as importações para a União originárias do Brasil não se alteraram, enquanto as da Índia e da Indonésia aumentaram. As importações para a União originárias da Índia e da Indonésia progrediram efectivamente após a instituição dos direitos anti-dumping. No entanto, a Comissão observa que os operadores comerciais continuam a ser livres quanto à escolha dos seus fornecedores e, como mais adiante se referirá na análise do prejuízo, preferiram abastecer-se nos países vizinhos da China e do Vietname. Este facto não faz do Brasil um país análogo pouco adequado. Um país análogo é utilizado para estabelecer o valor normal. Se exporta ou não para a União, tal não constitui um elemento pertinente para esse efeito. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(101)
Algumas partes afirmaram que o Brasil não podia ser um mercado comparável ao Vietname, porque este último é orientado para a exportação enquanto as empresas brasileiras vendem principalmente no mercado interno. A Comissão não pode aceitar a pertinência deste argumento. De facto o Vietname orienta-se mais para a exportação do que o Brasil; não é, contudo, claro como este facto poderia afectar o valor normal calculado no Brasil, que, por definição, incide nos custos de produção e nas vendas no mercado interno em relação a este país.
(102)
Várias partes avançaram o argumento de que os preços de exportação brasileiros são inferiores aos preços praticados no mercado interno. Para algumas das partes, tal significa que, para estabelecer o valor normal, deviam ser utilizados os preços de exportação e não os preços no mercado interno. Outras partes alegaram que isso constitui a prova de que os exportadores brasileiros praticam dumping e afirmaram que o Brasil seria, assim, inadequado como país análogo. Em primeiro lugar, a Comissão assinala que os preços de exportação não são relevantes neste caso, dado que se encontram disponíveis preços no mercado interno suficientemente representativos e lucrativos. Em segundo lugar, a alegação de que os preços de exportação brasileiros seriam objecto de dumping não foi consubstanciada e não podia, de qualquer modo, ser confirmada ou rejeitada sem um inquérito adequado sobre a matéria.
(103)
Certas partes interessadas afirmaram que o Brasil era uma escolha inadequada como país análogo porque os produtores brasileiros beneficiam de apoio do governo para as exportações. A Comissão começa por referir que este tipo de apoio incidiria em primeiro lugar sobre os preços de exportação que, como indicado acima, não são relevantes para o presente inquérito. A Comissão, no entanto, examinou os elementos de prova transmitidos pelas partes e verificou que o apoio mencionado se referia a programas de promoção das exportações, semelhantes aos existentes em numerosos outros países, que têm por objectivo melhor dar a conhecer os produtos no estrangeiro graças a campanhas de publicidade e à participação em feiras internacionais. A Comissão não encontrou qualquer elemento que indicasse que o apoio à promoção das exportações no Brasil beneficiava as vendas de calçado no mercado interno.
(104)
Várias partes apontaram o facto de o Brasil ter dado início a um inquérito anti-dumping sobre o calçado originário da China, para o qual a Itália era utilizada como país análogo, e afirmaram que as empresas italianas e brasileiras tinham actuado em colusão, a fim de maximizar as conclusões de dumping no âmbito do inquérito de reexame efectuado pela União. Estas alegações, contudo, não foram apoiadas por qualquer elemento de prova convincente, nem corroboradas por qualquer outro elemento conexo. A Comissão, por conseguinte, rejeita este argumento.
(105)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se que o Brasil constituía o país análogo mais adequado.
(106)
Um grande número de partes interessadas alegou que a escolha do Brasil como país análogo seria determinante para a constatação da existência de dumping e que esse dumping não teria sido estabelecido se fosse escolhido um dos outros países. A título informativo, a Comissão decidiu verificar qual teria sido o resultado se tivesse escolhido a Indonésia, que, embora não sendo a melhor opção como demonstrado acima, era a única alternativa aceitável em relação ao Brasil.
(107)
Os resultados, que são apresentados mais abaixo na secção correspondente, confirmaram que, no caso vertente, a escolha do país análogo entre as opções aceitáveis existentes não era determinante para os resultados dos cálculos do dumping.
(108)
O Brasil foi, então, escolhido como país análogo.
2.1.2. Determinação do valor normal no país análogo
(109)
Após a escolha do Brasil como país análogo, o valor normal foi calculado com base nos dados verificados nas instalações dos produtores brasileiros que colaboraram.
(110)
As vendas destes produtores no mercado interno foram consideradas representativas em relação ao volume das exportações para a União efectuadas pelos produtores-exportadores do RPC e do Vietname. Procedeu-se também a um exame para averiguar se as vendas realizadas no mercado interno podiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, através da determinação da proporção de vendas lucrativas efectuadas a clientes independentes. O inquérito revelou que os seus volumes de vendas, vendidos a um preço de venda igual ou superior ao custo unitário, representavam mais de 80 % do volume total de vendas de cada produtor. Por conseguinte, o valor normal baseava-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como média ponderada dos preços de todas as vendas desse tipo de produto realizadas no mercado interno durante o PIR, independentemente de essas vendas serem ou não lucrativas.
2.1.3. Valor normal para a empresa Golden Step
(111)
No caso da Golden Step, o valor normal foi determinado com base nos próprios dados da empresa relativos às suas vendas no mercado interno e ao seu custo de produção. Os dados foram verificados quando da visita às instalações da empresa.
(112)
A Comissão estabeleceu em primeiro lugar que a Golden Step não realizara quaisquer vendas no mercado interno durante o PIR. O valor normal não pôde, deste modo, ser estabelecido com base nos seus preços praticados no mercado interno, como previsto no primeiro parágrafo do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. Por conseguinte, teve de ser aplicado outro método.
(113)
Dada a impossibilidade de utilizar os preços no mercado interno para estabelecer o valor normal, teve de ser calculado um valor normal com base nos custos do produtor em questão. Consequentemente, em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal foi calculado adicionando aos custos de produção do modelo de calçado exportado, ajustados sempre que necessário, uma percentagem razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG») e uma margem de lucro razoável.
(114)
A esse respeito, os VAG e o lucro não puderam ser determinados em conformidade com a alínea a) do n.o 6 do artigo 2.o do regulamento de base a partir dos montantes efectivamente determinado para outros produtores-exportadores do país em causa, porque nenhum outro produtor-exportador chinês obteve o TEM. Como a Golden Step não efectuou qualquer venda da mesma categoria geral de produtos no mercado interno, no país em causa, os VAG e a margem de lucro não puderam ser estabelecidos em conformidade com a alínea b) do n.o 6 do artigo 2.o do regulamento de base. Por conseguinte, tiveram de ser determinados em conformidade com a alínea c) do n.o 6 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, através de qualquer outro método razoável.
(115)
Neste contexto, a Comissão avaliou os VAG e a margem de lucro segundo três cenários. Primeiro determinou os VAG e a margem de lucro utilizando os dados do inquérito inicial. Analisou igualmente os VAG e a margem de lucro dos produtores-exportadores chineses que recentemente obtiveram o TEM em outros inquéritos e que tinham vendas efectuadas no mercado interno no decurso de operações comerciais normais. Num terceiro cenário, examinou as informações relativas aos VAG e à margem de lucro recolhidas no país análogo. O valor normal foi avaliado seguidamente segundo estes cenários.
2.2. Preços de exportação chineses e vietnamitas
(116)
Nos casos em que as exportações para a União foram efectuadas directamente a clientes independentes, os preços de exportação foram estabelecidos com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
(117)
Nos casos em que as exportações para a União foram efectuadas por intermédio de empresas comerciais independentes fora da União, os preços de exportação foram estabelecidos com base nos preços do produto vendido para exportação às empresas comerciais, isto é, a um comprador independente pelos produtores em causa, em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
2.3. Comparação entre os preços de exportação chineses e vietnamitas e os valores normais do país análogo
(118)
De acordo com a metodologia utilizada no inquérito inicial, para os tipos do produto exportados e não vendidos no mercado interno brasileiro foram utilizados os preços de venda no mercado interno dos tipos do produto mais semelhantes, para estabelecer os valores normais. Procedeu-se aos ajustamentos adequados sempre que necessário.
(119)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Efectuaram-se, designadamente, os ajustamentos seguintes.
(120)
Foi examinado se se justificava um ajustamento relativo ao estádio de comercialização, em conformidade com a alínea d) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Apurou-se que os estádios de comercialização no mercado interno e no mercado de exportação eram diferentes. Por esse motivo, efectuaram-se ajustamentos em conformidade com as alíneas d) a i) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, a fim de reflectir os descontos atribuídos aos grossistas no mercado brasileiro em comparação com as vendas aos retalhistas que tinham sido realizadas unicamente pelos três produtores brasileiros examinados.
(121)
Para garantir uma comparação equitativa entre as exportações chinesas e vietnamitas, por um lado, e as vendas no mercado interno brasileiro, por outro, procedeu-se a um ajustamento em conformidade com a alínea i) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base para reflectir as diferenças nas comissões pagas aos operadores independentes no Brasil.
(122)
Em conformidade com a alínea k) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, procedeu-se igualmente a um ajustamento para reflectir os custos em matéria de I&D e concepção incorridos pelos produtores brasileiros, o que não acontece com os produtores chineses e vietnamitas.
(123)
No inquérito anterior, efectuara-se também um ajustamento ao abrigo da alínea a) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base para ter em conta as diferenças de qualidade do couro utilizado no fabrico do calçado. No presente inquérito, não foi considerado necessário qualquer ajustamento deste tipo devido à qualidade similar do couro utilizado pelos exportadores brasileiros, chineses e vietnamitas (ver considerando 87).
(124)
Efectuaram-se outros ajustamentos, nomeadamente para os custos de transporte e de seguro, segundo a alínea e) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, em todos os casos em que foram considerados razoáveis, exactos e sustentados por elementos de prova.
(125)
Algumas partes interessadas alegaram que as flutuações da taxa de câmbio USD/EUR tinham tido influência nas margens de dumping e justificavam um ajustamento. Este argumento teve de ser rejeitado. Em conformidade com a alínea j) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, só se procede a um tal ajustamento em caso de movimentações persistentes das taxas de câmbio. Quando as taxas de câmbio flutuam livremente, como sucede com a taxa USD/EUR, observam-se subidas e descidas com regularidade. Neste caso não se detectaram movimentações persistentes pelo que não se procedeu a qualquer ajustamento nesse sentido.
2.4. Determinação do dumping para as empresas da RPC objecto do inquérito
2.4.1. Determinação do dumping para a empresa Golden Step
(126)
No caso da Golden Step, a comparação do preço de exportação com o valor normal, como se explica nos considerandos 111 e seguintes, indicou uma margem de dumping situada entre 5 % e 16 %.
2.4.2. Determinação do dumping para as empresas que não obtiveram o TEM
(127)
Em conformidade com os n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base, as margens de dumping foram estabelecidas com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado por tipo do produto e o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto. Para todas as empresas incluídas na amostra, foi calculada uma margem de dumping média ponderada para a RPC. Esta margem de dumping foi atribuída a outros todos os produtores-exportadores da RPC.
(128)
O nível de dumping à escala nacional para a RPC foi estabelecido num intervalo situado entre 35 % e 38 % do preço CIF - fronteira da União em função do método de cálculo utilizado para a Golden Step, como se expende no considerando 115.
(129)
Perante as conclusões alcançadas no que diz respeito à escolha do país análogo, o cálculo do dumping foi igualmente efectuado utilizando a metodologia acima indicada e substituindo os valores normais brasileiros pelos valores dos produtores indonésios que colaboraram. Este cálculo conduziu a uma margem de dumping entre 19 % e 22 %, em função do método de cálculo utilizado para a Golden Step.
2.5. Determinação do dumping para as empresas do Vietname objecto do inquérito
(130)
Em conformidade com os n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base, as margens de dumping foram estabelecidas com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado por tipo do produto e o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto. Já que a nenhuma das empresas incluídas na amostra foi concedido o TEM, foi calculada uma margem de dumping média ponderada para o Vietname. Esta margem de dumping foi atribuída a todos os outros produtores-exportadores do Vietname.
(131)
O nível de dumping à escala nacional para o Vietname foi fixado em 43,8 % do preço CIF-fronteira da União.
(132)
Como para a RPC, foi efectuado um cálculo do dumping utilizando igualmente a metodologia acima indicada e substituindo os valores normais brasileiros pelos valores dos produtores indonésios que colaboraram. Este cálculo resultou numa margem de dumping de 28,4 %.
2.6. Conclusão no que diz respeito à continuação do dumping por parte dos países em causa
(133)
Algumas partes interessadas alegaram que as exportações provenientes dos países em causa tinham diminuído entre a instituição das medidas definitivas, em Abril de 2006, e o final do PIR. Afirmaram que esta diminuição reflectia baixas da produção e da capacidade de produção na RPC e no Vietname resultantes da instituição das medidas definitivas, uma transferência da produção destes para outros países ou um aumento das suas vendas no mercado interno. Uma outra alegação era que os preços de importação tinham aumentado ou permanecido estáveis. As partes defendiam, assim, que os volumes de importações e os seus preços não podiam justificar a conclusão de que as práticas de dumping tinham continuado com volumes importantes durante o PIR.
(134)
Estes argumentos não alteram em nada o facto de que foram apuradas significativas margens de dumping durante o PIR e que estas margens se referem a importantes volumes de importações que representam largas partes de mercado na União. Concluiu-se, deste modo, que se verificava efectivamente uma continuação do dumping para o produto em causa originário da RPC e do Vietname.
3. EVOLUÇÃO DAS IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DA RPC EM CASO DE REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS
3.1. Generalidades
(135)
A evolução provável das importações provenientes da RPC foi analisada em termos quer de preços quer de volumes previstos.
(136)
Inicialmente, foram estabelecidos os preços para o PIR. Recorreu-se aos dados facultados nas respostas aos formulários de amostragem (enviadas por 58 produtores-exportadores colaborantes) que continham os preços de venda no mercado interno e os preços de exportação tanto para o mercado da União como para os mercados de países terceiros. Estas informações foram utilizadas porque foram consideradas a melhor fonte sobre os preços disponíveis para o produto em causa para efeitos de comparação das indicações de preços nos vários mercados. Estes dados foram considerados representativos porque abrangiam 22 % das importações para o mercado da União. Os preços de exportação para a União que figuram nas respostas aos formulários foram comparados com as informações estatísticas de que a Comissão dispõe, se bem que essas mesmas informações não pudessem ser utilizadas para a comparação dos preços, dado que não cobriam as vendas no mercado interno nem as exportações para países terceiros efectuadas pelos produtores chineses.
(137)
Embora a base de dados do Eurostat fosse outra fonte fiável, não permitia, como já se explicou no considerando 67, que se comparassem os preços em diferentes mercados.
(138)
Os preços no mercado da União foram obtidos a partir dos dados de amostragem dos produtores da União. O inquérito estabeleceu que estes preços médios eram de tipos comparáveis ao calçado importado porque:
-
referiam-se ao produto similar,
-
situavam-se no mesmo estádio de comercialização,
-
os incoterms eram comparáveis,
-
incidiam sobre quantidades comparáveis.
(139)
Foi igualmente analisado o impacto de certos novos desenvolvimentos desde o final do PIR, porque se considerou ser suficientemente importante para influenciar a probabilidade de uma continuação do dumping. Esta análise foi igualmente solicitada pelas partes interessadas.
3.2. Relação entre os preços na União e na RPC
(140)
As respostas aos formulários de amostragem indicaram que os preços no mercado interno chinês estabelecidos com base nos próprios dados dos exportadores eram inferiores aos preços praticados no mercado da União. Convém notar, contudo, que não puderam ser verificados os dados do conjunto das empresas não incluídas na amostra (incluindo os dados relativos a quaisquer vendas no mercado interno). Por conseguinte, não foi possível realizar uma análise aprofundada dos preços praticados no mercado interno da RPC. O que, além do mais, não foi considerado necessário, tendo em conta que se concluiu pela existência de continuação do dumping.
3.3. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o nível de preços na União
(141)
As respostas aos formulários de amostragem indicaram que os preços obtidos nos mercados de países terceiros pelas empresas chinesas colaborantes eram inferiores aos preços praticados no mercado da União. O que, mais uma vez indica que os produtores chineses podiam exportar quantidades mais importantes para a União. Se as medidas viessem a caducar, seria mais rentável para os produtores-exportadores chineses reorientarem as suas exportações para a União. No entanto estes dados relativos aos preços obtidos nos principais mercados terceiros pelas empresas chinesas colaborantes não puderam ser verificados e a análise, por conseguinte, não foi aprofundada.
(142)
Algumas partes interessadas afirmaram que outros mercados se tinham tornado mais atractivos do que o mercado da União. Para fundamentar esta alegação, uma parte apresentou uma análise das estatísticas aduaneiras chinesas. Contudo, a análise da Comissão mostrou que, para além dos Estados Unidos da América o mercado da União permanece o mercado mais atractivo para os exportadores chineses. Com efeito, as exportações aumentaram durante o período abrangido pela análise desta parte (ou seja, de 2005 a 2008). Se os direitos anti-dumping forem revogados, o mercado da União tornar-se-á ainda mais atractivo e os volumes aumentarão em consequência.
3.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços na RPC
(143)
As respostas aos formulários de amostragem enviadas pelas 58 empresas chinesas colaborantes mostram que os preços de exportação para os principais mercados terceiros são inferiores aos preços obtidos no mercado interno. Todavia, estes dados não puderam ser verificados e a análise, por conseguinte, não foi aprofundada.
(144)
Além disso, em relação ao valor normal estabelecido para o Brasil, o nível dos preços de exportação para os países terceiros indicava que esses preços de exportação são em geral acentuadamente inferiores. Mais uma vez pelas razões expostas no considerando 140, estes dados não puderam ser verificados e a análise não foi aprofundada.
(145)
Em conclusão, os dados disponíveis apontavam para a probabilidade de continuação do dumping.
3.5. Capacidades não utilizadas e existências
(146)
Todas as empresas chinesas incluídas na amostra operavam segundo um sistema de produção por encomenda, pelo que as suas existências eram constituídas por produtos acabados prontos a ser expedidos. O sistema de produção por encomenda é utilizado porque o sector do calçado deve adaptar-se cada estação a novas modas com base nas encomendas feitas pelos clientes e não pode recorrer a vendas baseadas em existências. Por conseguinte, como as empresas não têm verdadeiras existências, este elemento não pôde ser considerado como um indicador útil para a análise da probabilidade de continuação do dumping.
(147)
O inquérito estabeleceu que as capacidades não utilizadas das 58 empresas chinesas colaborantes representavam cerca de 9 % da sua capacidade total de produção de calçado. O que corresponderia a 14,5 milhões de pares para as 58 empresas colaborantes ou a cerca de 65 milhões de pares para todos os produtores-exportadores. Este último número representa cerca de 10 % do consumo total na União (tal como indicado no quadro 3).
(148)
Analisou-se a utilização provável desta capacidade não utilizada. Dadas as diferenças supracitadas entre os níveis de preços na União, no mercado interno chinês e nos países terceiros, as empresas chinesas podem ser incitadas a recorrer a esta capacidade não utilizada para exportar para a União. Outro factor que faz da União um mercado atractivo para os exportadores chineses é a sua dimensão.
(149)
Convém ainda sublinhar que as linhas de montagem existentes podem ser utilizadas para fabricar, para além do produto em causa, outros tipos de calçado como os STAF ou calçado com as partes superiores de matéria têxtil. As empresas incluídas na amostra e as outras empresas que colaboraram na China produziram importantes quantidades de calçado que não entram na definição do produto em causa. A actual divisão entre o fabrico do produto em causa e de outros tipos de calçado depende das necessidades dos clientes e das estratégias de encomenda e abastecimento dos importadores da União. No entanto, se as medidas forem revogadas, estes reexaminariam certamente as suas estratégias de abastecimento e poderiam encomendar uma parte mais importante do produto em causa junto dos produtores chineses. O que poderia acarretar um aumento dos volumes do produto em causa exportados para a União.
3.6. Práticas de evasão e de absorção
(150)
Como estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 338/2008, as medidas existentes que abrangem a RPC foram objecto de evasão, sendo os produtos expedidos através da ERA de Macau. Subsequentemente, as medidas foram tornadas extensivas às expedições do produto em causa montado e reexpedido através da ERA de Macau. Estas práticas de evasão demonstram a atracção que representa o mercado da União para os produtores-exportadores chineses.
3.7. Conclusão
(151)
O inquérito mostrou que, em caso de revogação das medidas, existia uma probabilidade de continuação do dumping. Esta conclusão baseia-se na atracção do mercado da União em termos de volume bem como na comparação entre os preços praticados nos mercados da União, da RPC e de países terceiros.
(152)
Além disso, diversos factores, entre os quais os níveis de preços relativos, a existência de capacidades não utilizadas, práticas de evasão e a capacidade de passar da produção de outros tipos de calçado para o fabrico do produto em causa, constituem a prova de um aumento provável dos volumes importados em caso de revogação das medidas. Por outro lado, outros factores, como a crise económica mundial e a tendência para transferir a produção para outros países, reduzirão inevitavelmente, até certo ponto, as quantidades importadas. Estes factores são analisados de forma mais aprofundada na secção 5 (evolução após o PIR).
(153)
Concluiu-se que as importações provenientes da RPC continuarão a penetrar no mercado da União em volumes importantes e que esses volumes serão vendidos a preços baixos, de dumping, e que existe a probabilidade de continuação do dumping caso as medidas venham a caducar.
4. EVOLUÇÃO DAS IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DO VIETNAME EM CASO DE REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS
4.1. Generalidades
(154)
A evolução provável das importações provenientes do Vietname foi analisada tanto em termos de preços como de volumes previstos.
(155)
Inicialmente, foram estabelecidos os preços para o PIR. Recorreu-se aos dados facultados nas respostas aos formulários de amostragem (enviadas por 58 produtores-exportadores colaborantes vietnamitas) que continham os preços de venda no mercado interno e os preços de exportação tanto para o mercado da União como para os mercados de países terceiros. Estas informações foram utilizadas porque foram consideradas a melhor fonte sobre os preços disponíveis para o produto em causa para efeitos de comparação das indicações de preços nos vários mercados. Estes dados foram considerados representativos porque abrangiam 82 % das importações para o mercado da União. Os preços de venda na União que figuram nas respostas aos formulários foram comparados com as informações estatísticas (dados Taric) de que a Comissão dispunha. Contudo, essas informações estatísticas não puderam ser utilizadas para a comparação dos preços dado que não abrangiam as vendas no mercado interno nem as exportações para países terceiros efectuadas pelos produtores vietnamitas.
(156)
Embora a base de dados do Eurostat fosse outra fonte fiável, não permitia, como já se explicou no considerando 67, que se comparassem os preços em diferentes mercados.
(157)
Os preços no mercado da União foram obtidos a partir dos dados de amostragem dos produtores da União. O inquérito estabeleceu que estes preços médios eram de tipos comparáveis ao calçado importado porque:
-
referiam-se ao produto similar,
-
situavam-se no mesmo estádio de comercialização,
-
os incoterms eram comparáveis,
-
incidiam sobre quantidades comparáveis.
4.2. Relação entre os preços na União e no Vietname
(158)
As respostas aos formulários de amostragem indicaram que os preços no mercado interno vietnamita estabelecidos com base nos próprios dados dos exportadores eram inferiores aos preços praticados no mercado da União. Convém notar, contudo, que não puderam ser verificados os dados do conjunto das empresas não incluídas na amostra (incluindo os dados relativos a quaisquer vendas no mercado interno). Não foi, então, possível realizar uma análise aprofundada dos preços praticados no mercado interno vietnamita. Como sucedeu para a RPC, não foi considerada necessária, tendo em conta que se concluiu pela existência de continuação do dumping.
4.3. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o nível de preços na União
(159)
Segundo os dados (ano civil de 2008) do Instituto Estatístico Geral do Vietname e do Serviço Geral Aduaneiro do Vietname, cerca de 50 % das exportações vietnamitas de calçado são expedidas para o mercado da União. As informações de amostragem recebidas destacam igualmente que, durante o PIR, os exportadores colaborantes venderam também volumes muito importantes nos mercados de países terceiros.
(160)
As respostas aos formulários de amostragem indicaram que os preços obtidos nos mais significativos mercados de países terceiros pelas empresas vietnamitas colaborantes eram inferiores aos preços praticados no mercado da União. O que indica que os produtores vietnamitas podiam exportar quantidades mais importantes para a União.
4.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços no Vietname
(161)
Tendo em conta o baixo volume de vendas efectuadas pelos produtores-exportadores no mercado interno vietnamita, não foi possível tirar qualquer conclusão significativa desta comparação.
4.5. Capacidades não utilizadas e existências
(162)
Todas as empresas vietnamitas incluídas na amostra operavam segundo um sistema de produção por encomenda e as suas únicas existências eram, assim, constituídas por produtos acabados prestes a ser expedidos. Utiliza-se o sistema de produção por encomenda porque o sector do calçado deve adaptar-se cada estação a novas modas com base nas encomendas feitas pelos clientes e não pode recorrer a vendas baseadas em existências. Por conseguinte, considera-se que as existências não são, no presente caso, um indicador significativo.
(163)
O inquérito estabeleceu que as capacidades não utilizadas das 51 empresas vietnamitas colaborantes representavam cerca de 17 % da sua capacidade total de produção de calçado. O que corresponderia a 34 milhões de pares para as 51 empresas colaborantes ou a cerca de 42 milhões de pares para todos os produtores-exportadores. Este último número representa cerca de 6 % do consumo total na União (tal como indicado no quadro 3).
(164)
Analisou-se a utilização provável desta capacidade não utilizada. Atendendo às diferenças supracitadas entre os níveis de preços na União e nos países terceiros, as empresas vietnamitas podem ser incitadas a recorrer a esta capacidade não utilizada para exportar para a União. Esta conclusão é corroborada pelo poder de atracção do mercado da União em termos de dimensão.
(165)
Convém ainda sublinhar que as linhas de montagem existentes podem ser utilizadas para fabricar, para além do produto em causa, outros tipos de calçado como os STAF ou calçado com as partes superiores de matéria têxtil. As empresas incluídas na amostra e as outras empresas que colaboraram no Vietname produziram importantes quantidades de calçado que não entram na definição do produto em causa. A actual divisão entre o fabrico do produto em causa e de outros tipos de calçado depende das necessidades dos clientes e das estratégias de encomenda e abastecimento dos importadores da União. No entanto, se as medidas forem revogadas, estes reexaminariam as suas estratégias de abastecimento e poderiam encomendar uma parte mais importante do produto em causa junto dos produtores vietnamitas. O que poderia acarretar um aumento dos volumes do produto em causa exportados para a União.
4.6. Conclusão
(166)
Para além da continuação do dumping a níveis elevados, o inquérito mostrou que, em caso de revogação das medidas, existiria a probabilidade de continuação do dumping. Esta conclusão baseia-se no poder de atracção do mercado da União em termos de dimensão e níveis de preços.
(167)
Além disso, diversos factores, entre os quais os níveis de preços relativos, a existência de capacidades não utilizadas e a capacidade de passar da produção de outros tipos de calçado para o fabrico do produto em causa, constituem a prova de um aumento dos volumes importados em caso de revogação das medidas. Por outro lado, outros factores, como a crise económica mundial e a tendência para transferir a produção para outros países, reduzirão inevitavelmente, até certo ponto, as quantidades importadas. Estes factores são analisados de forma mais aprofundada na secção 5 (evolução após o PIR).
(168)
Conclui-se que as importações provenientes do Vietname continuarão a penetrar no mercado da União em volumes importantes e que estes volumes serão vendidos a preços baixos, de dumping, e que existe a probabilidade de continuação do dumping caso as medidas venham a caducar.
5. EVOLUÇÃO APÓS O PIR
(169)
Analisou-se igualmente o impacto de novos elementos que se verificaram após o PIR no que diz respeito à RPC e ao Vietname, porque foram considerados suficientemente importantes para influenciar os volumes do produto em causa fabricados em ambos os países e exportados para o mercado da União, bem como os respectivos preços.
5.1. Crise económica mundial
(170)
A crise começou no segundo semestre de 2008 (ou seja, após o final do PIR). Algumas partes afirmaram que teria impacto na produção e nas exportações (incluindo para a União) do produto em causa originário dos países em causa devido à diminuição do consumo nos mercados do calçado, no mundo e na União.
5.2. Evolução dos volumes de importação e dos preços de importação após o PIR
(171)
Convém referir desde já que as alegações avançadas por determinadas partes relativas à incidência provável dos novos elementos verificados após o PIR sobre os volumes de exportação provenientes dos países em causa e sobre o consumo na União eram contraditórias. Algumas partes interessadas consideravam que as exportações provenientes dos países em causa poderiam sofrer uma descida em 2009, de 25 % - 30 % em relação ao PIR. Outras partes interessadas previam que estas importações permaneceriam estáveis. As estatísticas do Eurostat disponíveis para o primeiro semestre de 2009 indicam efectivamente uma baixa dos volumes de importação de 25 % para a China e 28 % para o Vietname. Em termos de preços, os dados do Eurostat indicam um aumento de 34 % para as importações do produto em causa provenientes da China e de 26 % para as importações provenientes do Vietname. No entanto, tendo em conta as razões expostas no considerando 67, estas tendências não podem ser consideradas representativas.
5.3. Reorientação das fontes de abastecimento das importações da União, passando da RPC e do Vietname para outros países
(172)
Algumas partes argumentaram que as exportações do produto em causa originárias dos países em causa diminuiriam devido a uma reorientação das fontes de abastecimento, passando da RPC e do Vietname para outros países como a Indonésia, o Camboja e a Índia. Afirmaram que este processo começara após a instituição das medidas em Abril de 2006 e que prosseguiria se as medidas se mantivessem, na sequência do presente reexame. Foram ainda mencionados outros motivos para explicar esta reorientação, designadamente o aumento dos custos de produção. Em relação à China, este aumento dever-se-ia à subida dos custos da mão-de-obra, da energia e das matérias-primas locais, bem como à legislação em matéria de ambiente e trabalho. Evocou-se ainda o aumento do valor da divisa chinesa (RMB) como outra possível explicação desta reorientação para outros países. No que diz respeito ao Vietname, alegou-se que essa reorientação resultaria do aumento do custo da mão-de-obra conjugado com a perda do benefício de 3,5 % do direito SPG sobre as importações para a União. Afirmou-se que este abandono da China e do Vietname seria fomentado pela melhoria da competitividade da produção de calçado nos países que constituem agora as novas fontes de abastecimento. Indicou-se igualmente que este fenómeno tinha sido facilitado pelo facto de numerosos produtores nos países em causa serem propriedade de empresas estabelecidas em outras partes do Sudeste Asiático (como Taiwan ou Hong Kong), ou por elas controlados, e que o abastecimento em calçado do mercado da União era controlado por grandes importadores da União que dispõem de meios para alterar rapidamente as suas fontes de abastecimento, sempre que necessário.
(173)
No caso da China, embora se deduzisse que alguns exportadores se tinham deslocalizado e poderiam tornar a fazê-lo, a fim de reduzir os seus custos, essa deslocalização ocorria, por vezes, em direcção a outras regiões da RPC (abandono das províncias costeiras que constituíam a base tradicional da produção de calçado). Tal transferência não acarretaria, por si, uma redução da produção e das exportações a partir da RPC.
(174)
No que diz respeito ao Vietname, é pouco provável que o aumento dos direitos de 3,5 % na sequência da graduação do SPG seja de amplitude tal que incite a uma deslocalização maciça da produção. Se, por um lado, não se pode excluir que esta graduação possa ter determinada incidência nos volumes de exportação provenientes do Vietname, por outro, é pouco provável que influencie as decisões de abastecimento dos grandes importadores da União. Recorde-se que, apesar da instituição de direitos anti-dumping largamente superiores a 3,5 %, o Vietname e a China conservaram níveis elevados de volumes de importação na União.
(175)
Logo, considera-se que uma deslocalização da produção não seria de amplitude tal que acarretasse uma modificação radical das decisões em matéria de abastecimento dos importadores.
(176)
Quanto às importações na União provenientes de outros países, apurou-se que tinham aumentado a partir de certos países asiáticos após a instituição das medidas anti-dumping. O que, todavia, não modifica o facto de o produto em causa ter continuado a ser importado na União a partir dos dois países objecto do inquérito em volumes muito importantes e a preços de dumping.
5.4. Evolução do consumo no mercado interno chinês
(177)
Algumas partes afirmaram que as exportações provenientes da RPC diminuiriam devido a um aumento do consumo no mercado interno incentivado pelas políticas das autoridades chinesas. No entanto, nenhuma das partes apresentou elementos de prova que permitissem a avaliação do crescimento previsto do consumo - esta avaliação torna-se ainda mais difícil devido à crise económica.
(178)
Embora seja razoável partir do princípio de que o crescimento económico recente da China provocará, pelo menos a médio prazo, algum aumento do consumo de calçado no mercado interno, não foi apresentado qualquer elemento de prova demonstrando que esse crescimento conduziria a uma redução (suplementar) das exportações para a União.
5.5. Conclusão
(179)
A crise económica exerce uma influência no sentido da baixa sobre as importações na União provenientes dos países em causa. Não é, contudo, irrealista pensar que em certo momento ocorrerá uma recuperação, implicando, então o aumento dos volumes de vendas. Ainda que a previsão mais elevada, ou seja uma queda de 25 %-30 %, se concretizasse em relação a 2009, os volumes provenientes da RPC corresponderiam a 80 milhões de pares, representando uma parte do mercado da União superior a 10 %, e os volumes provenientes do Vietname corresponderiam a cerca de 48 milhões de pares, o que representa uma parte do mercado da União de cerca de 7 %.
(180)
No que diz respeito à reorientação das fontes de abastecimento das importações da União, apurou-se que a deslocalização ocorrida até à data não teve qualquer efeito determinante e nada indica que, num futuro próximo, venha a ocorrer uma evolução importante das tendências observadas até ao momento.
(181)
As exportações para a União provenientes dos países em causa continuaram a ser efectuadas a preços de dumping durante o PIR. Faca à crise económica e à contracção (prevista) da procura e na ausência de qualquer informação sobre os preços de exportação após o PIR que indique o contrário, não parece insensato prever que as exportações continuarão a ser efectuadas a preços de dumping.
(182)
À luz das conclusões acima expostas relativas tanto ao PIR como à evolução após esse período, conclui-se que existe a probabilidade de continuação do dumping.
D. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(183)
Receberam-se várias observações após a divulgação das conclusões. No entanto, nenhuma justificou que estas fossem alteradas. Os principais argumentos apresentados são os seguintes.
1. ESCOLHA DO PAÍS ANÁLOGO
(184)
Várias partes reiteraram as observações que tinham feito durante o inquérito no que diz respeito à escolha do país análogo. Reafirmaram, designadamente, que o Brasil não era uma escolha adequada devido à elevada protecção que constituíam as tarifas aduaneiras e a concessão não automática de licenças, ao desenvolvimento socioeconómico mais avançado do que na China e no Vietname, à presumível especialização no calçado para senhora e às alegadas práticas de dumping. A Comissão já tinha tomado nota destes argumentos, tendo-os examinado pormenorizadamente na divulgação das conclusões e nos considerandos 68 a 108 do presente regulamento. A análise indicou claramente que o Brasil constituía o país análogo mais adequado no presente caso.
2. REPRESENTATIVIDADE DA AMOSTRA
(185)
Algumas partes interessadas alegaram que a amostra de exportadores era menos representativa do que indicado nos considerandos 15 e 18, porque a margem de dumping tinha sido calculada com base em 4 dos 12 meses do PIR. Recorda-se que esta é a metodologia de cálculo normalmente utilizada pela Comissão nos reexames de caducidade, em que deve ser determinado se existe uma continuação ou uma probabilidade de reincidência do dumping. O inquérito no local permitiu assegurar que os quatro meses eram representativos do conjunto do período de 12 meses, comparando os custos e os preços dos dados fornecidos para os quatro meses com os oito meses restantes. Além disso, escolheu-se o último mês de cada trimestre e, por conseguinte, os quatro meses estavam repartidos de forma equilibrada ao longo do período de 12 meses. Logo, a Comissão não aceita o argumento de que o método aplicado reduziu a representatividade da amostra.
3. CLASSIFICAÇÃO E COMPARABILIDADE DOS PRODUTOS
(186)
Algumas partes interessadas alegaram que ao corrigir os NCP devido aos erros cometidos pelos exportadores que colaboraram, como se indica no considerando 59, a Comissão modificou a metodologia utilizada no processo inicial. Esta alegação não em mérito. Foi precisamente para utilizar o sistema NCP aplicado no processo anterior que a Comissão corrigiu os erros de classificação NCP feitos por certos exportadores.
(187)
Algumas partes interessadas alegaram que o nível de concordância directa dos NCP era insuficiente e que o método que recorre a NCP similares era lacunar. Esta alegação não pode ser aceite. Este sistema já foi aplicado no inquérito inicial. Nas comunicações específicas transmitidas às partes no presente inquérito, a Comissão anexou quadros de correspondência explicando a utilização de cada NCP similar. A utilização de NCP similares garante uma comparação equitativa entre os modelos brasileiros e os modelos vendidos pelos países de exportação. Além disso, quando necessário, os valores normais decorrentes de NCP similares foram ajustados. Por último, nenhuma parte apresentou qualquer observação a respeito de uma eventual inexactidão dos NCP similares.
4. CÁLCULO DO DUMPING
(188)
Algumas partes indicaram que o cálculo do dumping utilizando a Indonésia como país análogo estava incorrecto, porque os dados utilizados não tinham sido verificados, nem adequadamente ajustados. A Comissão examinou os dados apresentados pelas empresas indonésias, cuja utilização foi sugerida por várias partes. Não tendo sido solicitado qualquer ajustamento, a Comissão não considerou necessário actuar nesse sentido. De qualquer modo recorde-se que, neste caso preciso, a Indonésia foi utilizada unicamente para confirmar as conclusões baseadas no Brasil.
5. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO DUMPING
(189)
Várias partes alegaram que a diminuição dos volumes de importação provenientes da China e do Vietname, entre 2005 e 2008 (que prosseguiu após o PI), e o aumento dos preços de importação durante o mesmo período parecem indicar que não existe probabilidade de continuação do dumping prejudicial. Recorde-se que as importações provenientes da China e do Vietname representavam mais de 28 % da parte de mercado na União durante o PIR, o que é muito elevado. Assinale-se que, em números absolutos, os volumes de importação provenientes destes dois países foram mais elevados durante o PIR do que durante o PII, para o qual já tinha sido estabelecido um dumping prejudicial. A análise dos dados verificados facultados pelos exportadores incluídos na amostra mostrou que os preços tinham descido desde 2006.
(190)
Algumas partes interessadas afirmaram que os custos de produção na China e no Vietname tinham aumentado, o que teria reduzido a ameaça concorrencial que as empresas destes países representam. A Comissão considera que, já que a China e o Vietname não são economias de mercado, um aumento dos custos não acarreta necessariamente uma perda de competitividade no mercado mundial. O inquérito mostrou que estes dois países tinham conservado importantes partes de mercado na União e constituíam uma ameaça.
(191)
Algumas partes indicaram que, apesar de a União ter admitido que as importações se tinham reduzido após o PIR devido à crise económica, este factor não tinha sido reconhecido como um elemento decisivo na probabilidade de reincidência do dumping. Como se expende nos considerandos 179 e 180, este elemento não foi reconhecido como decisivo porque os volumes após o PIR eram ainda muito elevados e representavam uma importante parte do mercado da União a preços de dumping. Trata-se claramente de elementos que indicam que é muito provável que continuem a ser objecto de dumping em volumes significativos no futuro.
(192)
Algumas partes contestaram a atracção do mercado da União e afirmaram que outros destinos - nomeadamente os Estados Unidos da América e, em parte, a Rússia - são, no mínimo, igualmente interessantes para os exportadores chineses e vietnamitas. Referiram igualmente que os elementos apresentados por uma parte sobre o importante crescimento previsto do mercado chinês não tinham sido devidamente considerados. A Comissão examinou esta questão e verificou que o mercado da União permanecia um dos mais atractivos para os exportadores chineses Se os direitos anti-dumping fossem revogados, o mercado da União tornar-se-ia ainda mais atractivo, sendo provável que os volumes viessem a aumentar. Quanto ao crescimento previsto do consumo na China, a Comissão estudou os elementos entregues por esta parte, mas não os considerou suficientes para modificar as conclusões. Ainda que este crescimento seja previsível, nenhum elemento permite afirmar que seria de uma amplitude tal que acarretaria a redução significativa das exportações. Este argumento teve de ser rejeitado pelos motivos expostos.
E. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
1. PRODUÇÃO DA UNIÃO E REPRESENTATIVIDADE
(193)
O pedido de reexame foi apresentado pela CEC em nome de produtores da União que representam mais de 25 % da produção da União do produto em causa durante o PIR.
(194)
Uma parte interessada afirmou que vários membros da CEC, presumíveis apoiantes da denúncia, tinham começado a importar significativos volumes a partir dos países em causa. Alegou-se ainda que há muito tempo que deixara de existir produção «real» importante na União. Não se apresentou qualquer elemento de prova que fundamentasse essa alegação.
(195)
Neste contexto, todas as informações disponíveis, incluindo as informações incluídas na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União e das associações nacionais antes e após o início do inquérito, bem como as estatísticas de produção gerais, foram utilizados para estabelecer a produção da União total e o grau de apoio ao inquérito. O inquérito estabeleceu que nenhum dos produtores da União autores da denúncia devia ser excluído da definição da produção da União porque, com base nas informações obtidas junto da CEC, verificou-se que nenhum deles estava coligado com os produtores-exportadores nos países em causa e que as suas importações provenientes destes países, a existirem, eram mínimas. Para cada empresa em causa estas importações constituíam, quanto muito, 25 % da sua produção na União.
(196)
Como se explica nos considerandos 23 e seguintes, uma das empresas incluídas na amostra da indústria da União cessara a sua produção na União, no período considerado. Analisou-se se esta empresa devia ser excluída da definição da indústria da União. Contudo, o seu peso era mínimo tanto em termos de produção total como em relação ao resto da amostra (7). Assim, mesmo que esta empresa fosse excluída, não haveria modificação do quadro geral em termos de representatividade.
(197)
Globalmente, o inquérito indicou que continua a existir uma importante produção de calçado de couro na União, que se encontra presente em vários Estados-Membros e emprega cerca de 262 000 pessoas. O sector de produção do calçado é constituído por cerca de 18 000 PME situadas principalmente em sete países europeus, com uma concentração em três grandes países produtores.
(198)
O inquérito revelou, contudo, que duas empresas que pertencem ao mesmo grupo estavam coligadas com produtores-exportadores na RPC e que o grupo importava igualmente quantidades apreciáveis do produto em causa, incluindo junto dos exportadores coligados na RPC. Estas empresas foram, por isso, excluídas da definição da indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
(199)
Com base no que precede, apurou-se que a produção total da indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base tinha sido de 366 milhões de pares durante o PIR.
(200)
Considerando que os produtores da União que apoiam o pedido representavam mais de 25 % da produção total e na ausência de uma oposição igual ou superior a esta percentagem, concluiu-se que o pedido é apoiado por uma proporção importante da indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
2. EVOLUÇÃO DAS ESTRUTURAS DE PRODUÇÃO NA UNIÃO
(201)
Os dados do presente caso incidem numa União alargada, contando 27 Estados-Membros, e já não sobre os 25 países examinados no processo inicial. A Roménia, que aderiu à União em 2007, é um grande produtor. No entanto, uma parte importante da sua produção consiste sobretudo na transformação de matérias-primas contra remuneração («trabalho por encomenda») por conta de outras empresas na União. O impacto da genuína produção romena sobre o quadro geral da produção da União e de outros factores é, portanto, limitado. Um impacto identicamente limitado pode ser atribuído à Bulgária. O alargamento não teve um efeito significativo neste sentido.
(202)
O sector de calçado na União caracteriza-se por redes de micro (empregando menos de 10 pessoas) e pequenas empresas. As empresas com mais de 500 trabalhadores constituem uma excepção e empregam apenas uma parte limitada da mão-de-obra total do sector. As micro e pequenas empresas têm a vantagem de ser mais flexíveis e adaptáveis às alterações da procura no mercado mas, por outro lado, são mais vulneráveis do ponto vista financeiro no que se refere à concorrência internacional e à recessão económica.
(203)
Em comparação com a situação observada no inquérito inicial, as estruturas de produção modificaram-se em numerosos aspectos. Sob a pressão da concorrência internacional, numerosos produtores desapareceram: alguns cessaram totalmente a sua actividade e outros tornaram-se distribuidores da produção realizada em países asiáticos e países mais próximos (Bósnia, Croácia, Marrocos, Tunísia, Sérvia). Outros decidiram transferir certas partes do processo de fabrico no interior da União (Roménia, Hungria, Polónia).
(204)
No âmbito de um processo que se destina a alterar o modelo de negócios, numerosos operadores agruparam as suas instalações de produção mediante integração em clusters estabelecidos graças a subcontratos flexíveis com outros produtores. Com este sistema, uma empresa líder fornece a concepção e as matérias-primas (que permanecem sua propriedade) e externaliza, na sua vizinhança geográfica, o fabrico (ou uma ou várias fases do fabrico, como a costura) para diversas microempresas especializadas, assegurando estas uma actividade sazonal regular com quantidades fixadas de comum acordo. No fim do processo, a empresa líder remunera os subcontratantes pelo serviço prestado.
(205)
Uma parte do sector modificou igualmente o seu modelo de negócios caracterizado por uma maior qualidade da gama de produção incidindo sobre produtos de valor mais elevado. Alguns dos grandes produtores da União puderam, assim, encontrar novos mercados criando a sua própria marca. Alguns utilizam franquias de marca exclusiva, sempre que possível; outros conseguiram obter, em lojas independentes, secções reservadas para a sua marca.
(206)
Numerosas empresas deste grupo também modificaram a sua estratégia de distribuição, favorecendo as vendas a retalhistas (ou mesmo a venda a retalho directa), e não as vendas a grossistas. Globalmente, estas mudanças mostram um sector onde coexistem diferentes modelos de negócios.
(207)
As alterações descritas acima - a orientação para uma produção em clusters e para um segmento topo de gama, bem como a modificação da estratégia de distribuição - permitiram aumentar a flexibilidade e a eficácia através da integração dos recursos para beneficiar de economias de escala. Melhoraram igualmente a sua capacidade de obtenção dos meios financeiros necessários junto do sistema bancário.
(208)
Estas evoluções mostram um sector onde coexistem diferentes modelos de negócios. Uma grande parte do sector encontra-se ainda numa fase muito precoce desta mudança e necessitaria de mais tempo para concluir o processo. As empresas do segundo grupo, que já alteraram o modelo de negócios, progrediram claramente durante o período considerado, mas não puderam, todavia, tirar pleno proveito da redução do número de produtores no mercado, como de outro modo seria de esperar.
F. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. CONSUMO NO MERCADO DA UNIÃO
Quadro 3
Consumo no mercado da União
2006
2007
PIR
Consumo (milhares de pares)
724 553
690 285
674 826
Indice: 2006=100
100
95
93
(209)
O consumo aparente diminuiu 7 % durante o período considerado, ou seja, passou de 725 milhões de pares, em 2006, para 675 milhões de pares durante o PIR.
(210)
A baixa do consumo deve ser vista juntamente com um aumento paralelo do consumo de outros tipos de calçado não incluídos na definição do produto em causa (por exemplo, matéria têxtil, borracha e plástico). A título de referência, o consumo de calçado de matéria têxtil, borracha e plástico aumentou 23 % durante o mesmo período. Este aspecto parece indicar uma certa substituição entre estas duas categorias de produtos, ligada igualmente às tendências da moda (penetração do calçado que associa matéria sintética e couro ou do calçado de matéria sintética que se assemelha ao couro). Considerando, contudo, que o aumento do consumo dos outros tipos de calçado é largamente superior (23 %) à descida do consumo do calçado de couro (7 %), a única conclusão possível é que o calçado de matéria têxtil ou outros materiais substituiu o calçado de couro apenas numa medida limitada. Além disso, os preços médios de importação do outro calçado representam apenas a metade dos preços do calçado de couro e esta diferença mostra claramente que, se os dois tipos fossem largamente permutáveis, o segmento do calçado de couro, bastante mais caro, teria sido obliterado. Pelo contrário, um estudo de mercado acessível ao público (8) sublinha que o calçado de couro conserva uma posição forte no mercado. Com efeito, parece que os consumidores compram hoje quase tanto calçado de couro como anteriormente, mas além disso compram bastante mais calçado de matérias têxteis e sintéticas.
2. IMPORTAÇÕES ACTUAIS PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA
2.1. Volume de importação e parte de mercado das importações em causa no PIR
Quadro 4
Volume total das importações e valores dos países objecto do inquérito
PII
2005
2006
2007 (9)
PIR (9)
RPC (milhares de pares)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Indice 2006
100
78
79
Indice: PII=100
100
292
251
195
198
Partes de mercado
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Wietname (milhares de pares)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Indice 2006
100
79
87
Indice: PII=100
100
98
77
61
67
Partes de mercado
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
O total das importações chinesas passou de 157 para 125 milhões de pares durante o período considerado, ou seja, de 21,6 % para 18,5 % do mercado da União.
(212)
No entanto, como demonstrado acima, quando da comparação com o PII, verificou-se um forte aumento das importações provenientes da China após o final do sistema de contingentes (1 de Janeiro de 2005), com base em preços de importação baixos. Os níveis de importação desceram após a instituição medidas e estabilizaram-se em 2007 e no PIR em mais de 120 milhões de pares, ou seja quase o dobro dos volumes de importação do PII.
(213)
Além disso, convém sublinhar que um inquérito anti-evasão revelou que os produtos chineses objecto de dumping evitavam os direitos e comprometiam o efeito correctivo das medidas pela evasão às referidas medidas através de Macau, na acepção do artigo 13.o do regulamento de base. O que mostra que o mercado da União continuava a ser muito importante para os produtores-exportadores chineses.
(214)
As importações vietnamitas passaram de 79 para 69 milhões de pares no período considerado. Não obstante esta baixa de mais de 13 % em relação ao PII, os níveis de importação continuam a ser elevados e as partes de mercado são mais ou menos estáveis, cerca de 10 %, durante o PIR.
(215)
No seu conjunto, as importações provenientes da China e do Vietname representaram 237 milhões de pares em 2006,185 milhões de pares em 2007 e 194 milhões de pares no PIR. Se bem que se tenha registado uma diminuição em volume no período em causa, os níveis de importação ainda são mais elevados do que os níveis que levaram à instituição de medidas (166 milhões). A parte de mercado conjunta da China e do Vietname desceu de 32,7 % para 28,7 % no período, mas também neste caso, a parte de mercado do PIR é consideravelmente mais elevada do que a do PII, que era de 23 %.
2.2. Avaliação cumulativa dos efeitos das importações em causa objecto de dumping
(216)
A Comissão analisou a questão de saber se os efeitos das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa deviam ser avaliados cumulativamente, em conformidade com os critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. O referido artigo prevê que, quando as importações de um produto provenientes de dois ou mais países forem simultaneamente objecto de inquéritos anti-dumping, os efeitos dessas importações apenas sejam avaliados cumulativamente se se determinar que: a) a margem de dumping estabelecida para as importações de cada país é superior à margem de minimis, na acepção do n.o 3 do artigo 9.o do regulamento de base, e o volume das importações de cada país não é insignificante; b) se justifica uma avaliação cumulativa dos efeitos das importações, tendo em conta as condições de concorrência entre os produtos importados e entre estes e o produto similar da União.
(217)
Neste contexto, verificou-se primeiramente que as margens de dumping estabelecidas para cada um dos países em causa eram superiores às margens de minimis. Além disso, o volume das importações objecto de dumping de cada um desses países não era negligenciável, na acepção do n.o 7 do artigo 5.o do regulamento de base. Efectivamente, durante o PIR, o volume das importações provenientes da RPC e do Vietname representou, respectivamente, cerca de 18 % e 10 % do consumo da União.
(218)
O inquérito revelou ainda que as condições de concorrência tanto entre as importações objecto de dumping como entre as importações objecto de dumping e o produto da União similar eram semelhantes. Verificou-se que, independentemente da sua origem, o calçado com a parte superior de couro natural produzido/vendido pelos países em causa e o produzido/vendido pela indústria da União se encontram em concorrência, dado que são similares em termos de características de base, permutáveis do ponto de vista do consumidor e distribuídos através dos mesmos canais de distribuição. O inquérito revelou ainda que, para ambos os países, o volume das importações aumentou paralelamente: ambos os países aumentaram as suas importações em cerca de 10 % - 25 % entre 2006 e o PIR. Os preços de importação destes dois países são igualmente da mesma amplitude. Verificou-se também que esses preços provocavam uma subcotação dos preços da indústria da União num estádio de comercialização comparável.
(219)
Atendendo ao que precede, conclui-se que estão cumpridas todas as condições de cumulação e que, portanto, o efeito das importações objecto de dumping originárias dos países em causa deverá ser avaliado conjuntamente para efeitos da análise do prejuízo.
2.3. Evolução e comportamento dos preços das importações do produto em causa
Quadro 5
Ewolução dos preços praticados pelos países objecto do inquérito
2006
2007
PIR
RPC EUR/par
8,4
8,4
8,5
Índice: 2006=100
100
99
103
Wietname EUR/par
10,2
9,7
9,5
Índice: 2006=100
100
96
94
Fonte: Eurostat
(220)
Os preços médios das importações chinesas no período considerado permaneceram bastante estáveis, cerca de 8,4 EUR por par. Trata-se de um valor aproximadamente 20 % mais elevado do que o nível de preços do PII (7,2 EUR). Os preços médios das importações vietnamitas diminuíram durante o período considerado e, no PIR, aproximam-se do nível de 9,2 EUR, que se verificava no PII. A avaliação das tendências dos preços médios, todavia, não tem em consideração as alterações na gama de produtos que possam ter ocorrido no período considerado.
2.4. Subcotação
(221)
A abordagem para calcular a subcotação dos preços segue a do inquérito inicial. Os preços de importação, incluindo os direitos anti-dumping, dos produtores-exportadores incluídos na amostra foram comparados com os preços da indústria da União, com base nas médias ponderadas dos tipos do produto comparáveis durante o PIR. Os preços da indústria da União foram ajustados para o estádio à saída da fábrica e comparados com os preços de importação CIF-fronteira da União, acrescidos dos direitos anti-dumping e aduaneiros. Procedeu-se a esta comparação de preços para transacções efectuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos. A fim de proceder a uma comparação equitativa, foram efectuados ajustamentos para traduzir os custos incorridos pelos importadores da União, tais como o design, a selecção de matérias-primas, etc., que de outro modo não seriam tidos em conta no preço de importação. Estes ajustamentos foram justificados pois o calçado importado é produzido por encomenda com base nas especificações (matéria prima, design) dadas pelos próprios importadores.
(222)
Com base nos preços praticados pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, as margens de subcotação constatadas por país, expressas em percentagem dos preços da indústria da União, são as seguintes:
Quadro 6
Margens de subcotação
País
Subcotação dos preços
RPC
31,9 %
Golden Step (RPC)
37,1 %
Vietname
38,9 %
3. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DE PAÍSES TERCEIROS
3.1. Parte de mercado do volume das importações e preços no PIR
Quadro 7
Volume das importações provenientes de países terceiros
Volume
2006
2007
PIR
Índia (milhões de pares)
50
55
56
Índice: 2006 = 100
100
111
112
Parte de mercado
7 %
8 %
8 %
Indonésia (milhões pares)
20
29
31
Índice: 2006 = 100
100
144
158
Parte de mercado
3 %
4 %
5 %
Brasil (milhões pares)
21
22
21
Índice: 2006 = 100
100
102
98
Parte de mercado
3 %
3 %
3 %
Tailândia (milhões de pares)
11
12
12
Índice: 2006 = 100
100
108
107
Parte de mercado
2 %
2 %
2 %
Tunísia (milhões de pares)
10
12
12
Índice: 2006 = 100
100
124
130
Parte de mercado
1 %
2 %
2 %
Marrocos (milhões de pares)
10
10
10
Índice: 2006 = 100
100
99
98
Parte de mercado
1 %
1 %
1 %
Outros (milhões de pares)
63
67
59
Índice: 2006 = 100
100
107
93
Parte de mercado
9 %
10 %
9 %
Total (milhões de pares)
185
207
201
Índice: 2006 = 100
100
112
109
Parte de mercado
26 %
30 %
30 %
Quadro 8
Valores das importações provenientes de países terceiros
Valores
2006
2007
PIR
Índia EUR /par
11,34
11,67
11,98
Índice: 2006 = 100
100
103
106
Indonésia EUR /par
9,98
10,06
9,67
Índice: 2006 = 100
100
101
97
Brasil EUR /par
15,8
15,78
16,83
Índice: 2006 = 100
100
100
107
Tailândia EUR /par
12,56
13,54
13,55
Índice: 2006 = 100
100
108
108
Tunísia EUR /par
12,76
13,2
13,39
Índice: 2006 = 100
100
103
105
Marrocos EUR /par
14,6
15,05
14,98
Índice: 2006 = 100
100
103
103
Outros EUR /par
14,64
14,25
15,26
Índice: 2006 = 100
100
97
104
Total EUR /par
13,16
13,07
13,40
Índice: 2006 = 100
100
99
102
(223)
Como se pode verificar, o total das importações provenientes de países terceiros aumentou em termos absolutos no período considerado. As importações globais passaram de 185 milhões de pares em 2006 para 201 de pares milhões no PIR e em termos de parte de mercado aumentaram, tendo passado de 26 % para 30 % no PIR.
(224)
Os preços praticados pelos países terceiros, todavia, eram em média 34 % mais elevados do que os preços chineses e 28 % mais elevados do que os preços vietnamitas.
G. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
1. OBSERVAÇÕES PRELIMINARES
(225)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão analisou todos os índices e factores económicos que têm uma incidência na situação da indústria da União.
(226)
Como acima se explicou, dada a especificidade do sector e o grande número de produtores da União autores da denúncia, foi necessário aplicar as disposições em matéria de amostragem. Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores respectivos foram estabelecidos aos dois níveis seguintes:
-
Os elementos macroeconómicos (capacidade de produção, volume de vendas, parte de mercado, emprego, produtividade, crescimento, amplitude da margem de dumping e recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping) foram avaliados ao nível do conjunto da produção da União, com base nos dados recolhidos junto das associações nacionais de produtores da União e junto de empresas individuais. Sempre que possível, estes dados foram comparados com as informações gerais disponibilizadas pelas estatísticas oficiais pertinentes,
-
Os elementos microeconómicos (existências, preços de venda, cash flow, rendibilidade, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais, investimentos e salários) foram analisados ao nível das diversas empresas, ou seja, ao nível dos produtores da União incluídos na amostra.
2. INDICADORES MACROECONÓMICOS
2.1. Produção, capacidade de produção e utilização das capacidades
Quadro 9
Produção, capacidade de produção e utilização das capacidades
2006
2007
PIR
Produção (milhares de pares)
390 314
383 692
365 638
Índice: 2006=100
100
98
94
Capacidade (milhares de pares)
551 844
571 663
564 091
Índice: 2006=100
100
104
102
Utilização das capacidades
71 %
68 %
66 %
Índice: 2006=100
100
95
92
Fonte: Dados relativos à UE-27: Prodcom, confirmados pelos dados obtidos junto de produtores individuais e associações de produtores. Nota: Como se expende no considerando 23, o inquérito revelou que, durante o período considerado, a produção dos produtores da União incluídos na amostra era 18 % - 21 % inferior à que tinha sido indicada inicialmente, devido à situação de um produtor em especial. Com base nas informações que figuram no dossier, nada indicava que os resultados obtidos para este produtor seriam aplicáveis ao conjunto do sector. No entanto, foi analisada a possibilidade de que os resultados de uma produção mais baixa fossem válidos para o conjunto da produção da União. Para verificar o impacto desta alteração, se aplicada ao conjunto da produção da União, procedeu-se a uma verificação partindo da hipótese de uma diminuição de 20 % da produção da União total ao longo do período considerado. Note-se que a diferença entre o volume de produção da amostra determinado pelo inquérito e o indicado inicialmente permaneceu estável ao longo de todo o período considerado, com pequenas alterações. Verificou-se que as tendências gerais dos factores de prejuízo pertinentes para este exercício (parte de mercado, produtividade, etc.) não seriam afectadas.
(227)
A produção diminuiu 6 % durante o período considerado, o que reflecte em grande parte a baixa de consumo de calçado de couro constatada neste mesmo período.
(228)
Algumas partes interessadas representando importadores e retalhistas afirmaram, sem apresentar elementos de prova, que a diminuição da produção na União teria de ser vista como um sinal positivo e não como a prova de que a indústria da União continuou a sofrer prejuízo durante o período em causa. Segundo essas partes, a diminuição da produção é a consequência de um processo consciente de racionalização da indústria da União, segundo o qual o segmento inferior foi abandonado a favor do segmento médio/superior, no qual a indústria da União sempre foi competitiva.
(229)
A esse respeito, convém, contudo, sublinhar que, como já estabelecido no inquérito inicial, numerosos produtores da União desapareceram porque não puderam enfrentar a concorrência das importações objecto de dumping - não necessariamente devido a falta de competitividade inerente ou estrutural. Assim, o argumento de que se deve considerar a diminuição da produção da União como sinal positivo é rejeitado.
(230)
Uma parte interessada defendeu que o facto de a utilização das capacidades da indústria da União ter permanecido estável prova que não ocorreu qualquer prejuízo.
(231)
Como já estabelecido no inquérito inicial, as capacidades reais deste sector dependem fortemente do número de trabalhadores disponível e não da capacidade técnica das máquinas da linha de produção. Por esta razão, a melhor maneira de medir a capacidade consiste em avaliar o nível de emprego, como consta da secção 2.3. Em qualquer caso, contrariamente ao que pretendem as partes, o inquérito demonstrou que a utilização das capacidades, quando avaliada do ponto de vista da capacidade técnica, passou de 71 % para 66 % durante o período considerado; portanto, o argumento segundo o qual a estabilidade da taxa de utilização seria um sinal de ausência de prejuízo não pode ser aceite.
2.2. Volume de vendas e parte de mercado
Quadro 10
Volume de vendas e parte de mercado
2006
2007
PIR
Vendas (milhares de pares)
302 784
298 116
279 865
Índice: 2006=100
100
98
92
Partes de mercado
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Índice: 2006=100
100
103
99
(232)
As vendas da indústria da União desceram 8 %, em termos absolutos, durante o período considerado. No entanto, já que, durante este mesmo período, se registou uma baixa de 7 % do consumo, a indústria da União conseguiu, mesmo assim, manter a sua parte de mercado a uma taxa estável. Em comparação com a situação no inquérito inicial, período em que se registou uma baixa de 33 % das vendas, verifica-se claramente que foi a instituição das medidas que pôs cobro à queda vertiginosa das vendas e das partes de mercado.
(233)
Uma parte interessada alegou que não existia prejuízo dado que a indústria da União tinha aumentado a sua parte de mercado no período considerado. O inquérito, contudo, revelou que a parte de mercado da indústria da União registara modificações muito ligeiras no período considerado. Além disso, como se explica na secção E.2, teria podido esperar-se que a racionalização da produção e da mudança de modelo de negócios tivesse permitido às empresas restantes aumentar sensivelmente a sua presença no mercado. O facto de as vendas dos produtores da União permanecerem a um nível constante indica que a pressão causada pelas importações objecto de dumping continua a ser um problema.
(234)
Algumas partes interessadas alegaram que o facto de a indústria da União não ter aumentado a sua parte de mercado desde a introdução dos direitos prova que não estava em condições de beneficiar destes direitos e que os produtos importados não são, de qualquer modo, substituíveis pelo produto fabricado na União.
(235)
Convém, uma vez mais, sublinhar que a parte de mercado é apenas um indicador entre os examinados e que, como se explica mais adiante para os outros factores, o inquérito mostrou que existe uma concorrência importante entre os produtos fabricados na União e o produto importado dos países em causa. Se é verdade que os produtores da União não estiveram em condições de aumentar sensivelmente a sua parte de mercado, também é certo que a queda acentuada das vendas constatada no inquérito inicial parou e as medidas permitiram aos produtores da União estabilizar as vendas e a parte de mercado. A pressão de preços gerada, em grande parte, pelas importações objecto de dumping, parece ter impedido mais aumentos da parte de mercado, como se explica nos considerandos 261-262.
(236)
Outras partes interessadas defenderam que a indústria da União registou uma nítida melhoria dos seus resultados de exportação e que, portanto, a questão do prejuízo deixara de ser pertinente.
(237)
Como se pode verificar no quadro seguinte, o inquérito revelou, todavia, que, contrariamente a esta alegação, os resultados de exportação da indústria da União no período considerado apresentaram uma ligeira baixa e não um aumento.
(238)
Em qualquer caso, convém notar que as exportações representam apenas 25 % das vendas dos produtores da União. Os resultados a nível da União permanecem, por conseguinte, o factor de longe mais importante que permite apreciar a situação financeira dos produtores da União. O inquérito não demonstrou que o aumento das exportações provocaria uma queda das vendas na União.
(239)
Tendo em conta o que precede, não se pode aceitar o argumento de que os melhores resultados de exportação teriam eliminado o prejuízo sofrido pela indústria da União.
Quadro 11
Exportações pelos produtores da União
2006
2007
PIR
Exportações pelos produtores da União (milhares de pares)
91 395
89 845
89 739
Índice: 2006=100
100
98
98
Fonte: Comext.
2.3. Emprego
Quadro 12
Emprego
2006
2007
PIR
Emprego total (milhares)
267
264
262
Índice: 2006=100
100
99
98
(240)
Os produtores da União empregavam cerca de 260 000 pessoas directamente associadas à produção do produto em causa, no PIR.
(241)
Uma parte interessada alegou que a estabilidade dos níveis de emprego na indústria da União significa que já não existe prejuízo.
(242)
A esse respeito, recorde-se que a avaliação do prejuízo deve basear-se numa análise de todos os indicadores pertinentes e não apenas num factor considerado separadamente. O inquérito demonstrou, aliás, que o emprego da indústria da União registou uma ligeira baixa (- 2,0 %). O facto de uma grande parte da indústria da União ter passado a um sistema de produção em clusters permitiu provavelmente que os níveis de emprego não continuassem a descer e que as empresas de produção conservassem um importante know how.
(243)
Uma outra parte interessada declarou que uma das principais fontes dos problemas encontrados pela indústria da União era, não a concorrência por parte das importações provenientes dos países em causa, mas sim a penúria de mão-de-obra disponível na União.
(244)
Como não foi apresentado qualquer elemento de prova sustentando esta alegação e como os resultados do inquérito não sugeriam que a disponibilidade de mão-de-obra constituísse um problema de monta para os produtores da União, este argumento não pode ser aceite.
2.4. Produtividade
Quadro 13
Produtividade
2006
2007
PIR
Produtividade
1 461
1 453
1 391
Índice: 2006=100
100
99
95
(245)
No presente reexame, a produtividade média no período considerado foi avaliada com base no emprego total, incluindo o conjunto da mão-de-obra de todas as instalações de produção num sistema de cluster. A produtividade diminuiu moderadamente durante o período. Como indicado na secção E.2, a produtividade está ligada à estrutura geral e aos tipos de calçado fabricados pelas empresas, podendo variar consideravelmente consoante os países e as empresas. Esta queda não pode, portanto, ser considerada como significativa.
2.5. Crescimento
(246)
Entre 2006 e o PIR, a parte de mercado da indústria da União permaneceu estável, mas, como o consumo diminuiu, os produtores da União continuaram, apesar de tudo, a registar perdas de vendas em termos absolutos.
2.6. Amplitude da margem de dumping
(247)
Tendo em conta o volume e os preços das importações dos países em causa, o impacto da amplitude da margem de dumping real sobre a indústria da União não pode ser considerado negligenciável.
2.7. Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping ou de subvenções
(248)
Foram instituídas em Outubro de 2006, medidas anti-dumping sobre as importações de determinado calçado com parte superior de couro natural originário da RPC e do Vietname. Durante este período, como se explica em seguida, apenas se observou uma recuperação parcial da situação dos produtores da União.
3. INDICADORES MICROECONÓMICOS
3.1. Existências
Quadro 14
Existências
2006
2007
PIR
Milhares de pares
163
120
198
Índice: 2006=100
100
73
121
Fonte: respostas ao questionário (verificadas).
(249)
As existências continuaram a ser negligenciáveis, cerca de 2 % da produção. Recorde-se que não se deverá sobrestimar a importância deste indicador, porque a produção deste tipo de produto faz-se por encomenda e as existências, em determinado momento, reflectem a mercadoria vendida mas ainda não entregue.
3.2. Preços de venda
Quadro 15
Preço de venda
2006
2007
PIR
EUR/par
26,6
29,5
34,6
Índice: 2006=100
100
111
130
Fonte: respostas ao questionário (verificadas).
(250)
Os preços de venda aumentaram 30 % durante o período. Este aumento é o resultado de dois factores principais: por um lado, a evolução do modelo de negócios referido acima; por outro, o aumento dos custos, que se pode atribuir, principalmente às matérias-primas.
3.3. Cash flow, rendibilidade e retorno dos investimentos
Quadro 16
Cash flow - rendibilidade - retorno dos investimentos
2006
2007
PIR
Cash flow (milhares de EUR )
7 720
13 101
13 337
Índice: 2006=100
100
170
173
% de lucro relativamente ao volume de negócios líquido
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Índice: 2006=100
100
261
231
Retorno dos investimentos
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Índice: 2006=100
100
240
217
Fonte: respostas ao questionário (verificadas).
(251)
Os níveis de lucro da indústria da União melhoraram no período considerado, passando de 1,3 % em 2006 para 3 % no PIR. A melhoria dos lucros influenciou a evolução do cash flow e do retorno dos investimentos. O que, todavia, deve ser visto à luz da significativa deterioração e baixos níveis de investimento no inquérito inicial.
(252)
Algumas partes interessadas alegaram que os lucros da indústria da União tinham registado uma nítida melhoria e que, de facto, eram bastante superiores ao objectivo de 6 % estabelecido no inquérito inicial. Por conseguinte, afirmaram que a questão do prejuízo deixara de ser relevante, independentemente do estado dos outros indicadores de prejuízo.
(253)
A esse respeito, note-se que, se é verdade que os níveis de rendibilidade melhoraram, o inquérito revelou que a indústria da União não esteve em condições de atingir o objectivo de 6 % estabelecido no inquérito inicial. Ter-se-ia esperado um aumento mais vincado dos níveis de lucro, tanto mais se atentarmos nos esforços realizados por uma grande parte da indústria no sentido de passar para um novo modelo de negócios. Esta situação prova que a indústria continua numa situação precária do ponto de vista da rendibilidade. O argumento de que os níveis de lucro indicariam que a indústria da União já não sofre prejuízo tem, por conseguinte, de ser rejeitado.
3.4. Capacidade de obtenção de capitais
(254)
O inquérito mostrou que as PME, que constituem o essencial do sector, não estão em condições, devido à sua situação financeira ainda precária, de fornecer garantias bancárias suficientes, tendo, portanto, dificuldades em obter capitais.
3.5. Investimentos
Quadro 17
Investimento
2006
2007
PIR
(milhares de EUR)
9 019
13 777
20 979
Índice: 2006=100
100
153
233
Fonte: respostas ao questionário (verificadas).
(255)
Embora os investimentos tenham, de facto, registado um aumento no período considerado, em termos absolutos ainda representavam apenas 6 % do volume de negócios durante o PIR. Este aumento é influenciado por investimentos excepcionais realizados em edifícios por um dos produtores da União incluídos na amostra. De outro modo, o nível de investimento teria sido pouco elevado e estável durante o período de referência. Mais uma vez, esta situação deve ser vista à luz da significativa deterioração e baixos níveis de investimento no inquérito inicial.
3.6. Salários
Quadro 18
Salários
2006
2007
PIR
Massa salarial (milhares de EUR)
21 305
23 186
23 855
Índice: 2006=100
100
109
112
Salários médios por pessoa (EUR )
21 826
21 418
21 897
Índice: 2006=100
100
98
100
Fonte: respostas ao questionário (verificadas).
(256)
Os salários médios permaneceram estáveis ao longo do período considerado, o que significa que os salários reais diminuem e não seguem a evolução normal dos salários, o que demonstra o nível de pressão a que estão sujeito os produtores da União.
4. CONCLUSÃO SOBRE O PREJUÍZO
(257)
Como se viu atrás, nem todos os factores indicados no regulamento de base tinham tido influência directa na situação em que se encontra a indústria da União do calçado para fins da determinação do prejuízo. Por exemplo, dado a produção ser efectuada em função das encomendas, normalmente não se acumulam existências e as que existem são constituídas unicamente por encomendas recebidas que ainda não foram entregues/facturadas e que, por conseguinte, têm muito pouco impacto na análise do prejuízo. Do mesmo modo, dado que o sector continua a empregar uma quantidade de mão-de-obra relativamente elevada, a capacidade de produção não é limitada do ponto vista técnico e depende essencialmente do número de trabalhadores contratados pelos produtores.
(258)
A análise dos macro-indicadores com uma influência mais directa sobre a situação da indústria da União mostra que a produção da União e o volume de vendas diminuíram aproximadamente ao mesmo ritmo que o consumo da União, no período considerado. As vendas, a parte de mercado e a taxa de emprego dos produtores da União permaneceram, por conseguinte, estáveis. A produtividade sofreu uma descida, mas moderada. Em geral, ainda que se pudesse esperar que a transição para um novo modelo de negócios pudesse ter aumentado as vendas e a produção dos produtores da União restantes, é igualmente claro que a acentuada queda económica que o sector sofreu antes da instituição das medidas cessou desde que estas foram instituídas. Assim, foi possível que uma grande parte da indústria da União alterasse o modelo de negócios, na medida em que racionalizou os processos de produção através da formação de clusters especializados, optando pelo segmento do produto de qualidade superior e passando da distribuição aos grossistas para o fornecimento directo aos retalhistas.
(259)
Uma análise dos micro-indicadores pertinentes confirma igualmente a recuperação parcial da indústria da União, que se traduziu num aumento dos preços de venda, do cash flow e dos lucros. Contudo, a indústria ainda não conseguiu recuperar um nível normal em termos de lucros e de investimentos e ainda tem problemas em obter capitais e desenvolver a massa salarial, o que prova que a situação continua a ser precária e que o prejuízo não foi inteiramente eliminado.
(260)
Na globalidade, o inquérito revelou que a indústria da União continua a sofrer um prejuízo importante.
5. IMPACTO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA E IMPACTO DE OUTROS FACTORES
5.1. Impacto das importações de produtos objecto de dumping provenientes dos países em causa
(261)
Embora no período considerado se tenha verificado uma diminuição dos volumes de importações provenientes dos países em causa, os volumes no PIR ultrapassam de longe os registados no inquérito inicial. No caso da China, os níveis são praticamente o dobro dos volumes registados no PII e, embora os volumes de importações provenientes do Vietname tenham diminuído neste mesmo período, a sua presença no mercado continua a ser significativa, com uma parte de mercado de cerca de 10 %.
(262)
Uma análise dos preços das importações provenientes dos países em causa no período considerado mostra que os preços das importações chinesas permaneceram estáveis enquanto os preços vietnamitas diminuíram. Comparados com os preços praticados no PII, os preços chineses aumentaram cerca de 20 %, mas os preços vietnamitas estão próximos dos verificados no PII. Não obstante diferenças nas considerações relativas a gamas de produtos e ao estádio de comercialização, é claro que os preços médios de importação de 8,6 EUR para a RPC e 9,51 EUR para o Vietname continuam a suscitar uma viva apreensão entre os produtores da União, cujos preços médios de venda se situam bem acima de 30 EUR. Esta situação torna-se ainda mais evidente quando se observam os níveis de subcotação, que registaram um aumento drástico em relação ao PII. No que diz respeito à China, os níveis de subcotação passaram de 13,5 % para 31,9 % neste período e, no que toca ao Vietname, passaram de 15,9 % para 38,9 %.
5.2. Conclusão sobre o impacto das importações de produtos objecto de dumping provenientes dos países em causa
(263)
Tendo em conta o que precede, há que concluir que as importações provenientes dos países em causa, tanto em termos de volume como de preços, continuam a ter uma incidência negativa nos resultados dos produtores da União.
5.3. Impacto de outros factores
(264)
A Comissão procedeu a uma análise profunda para determinar se outros factores conhecidos, além das importações objecto de dumping, podiam ter influenciado o facto de os produtores da União continuarem a sofrer prejuízo, para se assegurar de que o prejuízo eventualmente causado por qualquer destes factores não era atribuído às importações objecto de dumping.
5.3.1. Falta de concorrência entre o calçado fabricado na União e o importado dos países em causa
(265)
Algumas partes interessadas alegaram que não há nexo de causalidade entre as importações provenientes dos países em causa e os resultados da indústria da União. Defenderam que não existe qualquer possibilidade de substituição entre o produto similar fabricado na União e produto em causa. Segundo essas partes, não há qualquer concorrência entre o calçado de couro produzido na União e o importado da China e do Vietname, porque o primeiro tem tendência a situar-se no segmento de gama média/topo de gama, enquanto o último se destina principalmente ao segmento da gama média/inferior. O facto de a indústria da União não estar em condições de recuperar a sua parte de mercado na sequência da instituição das medidas foi apresentado como um elemento de prova nesse sentido. A melhoria geral em relação aos outros indicadores de prejuízo, em contrapartida, dever-se-ia à mudança de modelo de negócios operada pela indústria da União, que reduziu a sua produção e se orientou para uma produção de mais forte valor acrescentado, mitigando o prejuízo anteriormente sofrido por parte da indústria da União. As dificuldades encontradas pelo outro grupo de produtores da União seriam atribuíveis à incapacidade de se adaptar e não às importações objecto de dumping provenientes dos países em causa.
(266)
O inquérito mostrou que, embora uma parte da indústria da União também optasse pela gama de qualidade superior, ocupa ainda certas partes da gama de qualidade inferior e grandes partes da gama de qualidade média. As importações objecto de dumping abrangem não apenas o segmento da gama inferior, mas também a gama média, e em determinados casos, até mesmo o topo de gama. Por outras palavras, existe efectivamente uma concorrência importante entre o calçado fabricado na União e o calçado importado dos países em causa.
(267)
Foram igualmente feitas alegações de que não existiria concorrência entre os produtores da União e os exportadores em causa, porque os produtores da União concentram-se em produtos de nicho e não fornecem todas as gamas de calçado especializado, tais como calçado para passeio, para o bowling e calçado ortopédico. Neste contexto, convém, contudo, notar que esse calçado especializado constitui apenas uma parte ínfima do produto em causa, pelo que não pode ter uma incidência significativa. De qualquer modo, o inquérito mostrou que, pelo contrário, esse calçado especializado é fabricado na União, embora em quantidades limitadas, e está em concorrência directa com o calçado especializado importado. Como acima se explicou, há actualmente um aumento da concorrência entre muito desse tipo de calçado especializado e o calçado clássico tradicionalmente fabricado pela indústria da União.
(268)
O inquérito, na sua comparação (por idade e sexo) da produção da União e das importações provenientes dos países em causa, mostrou que existe, na União, uma produção importante de calçado para homem, senhora e criança. A produção concentrar-se-ia no calçado para senhora, que representa cerca de 55 % da produção, enquanto o calçado para homem e para criança corresponderia, respectivamente, a 35 % e 10 %. Se se analisar esta repartição por idade e por sexo em relação ao calçado importado dos países em causa, verifica-se que os números são diferentes, sendo o mercado privilegiado o do calçado para criança, que representa cerca de 25 % da produção. Não obstante estas variações, é claro que estas três categorias de calçado são vendidas no mercado da União em quantidades importantes pela indústria da União, bem como pelos exportadores.
5.3.2. Falta de eficácia dos produtores da União, deficiências estruturais e impacto da globalização
(269)
Uma parte, representando os interesses dos consumidores, sustentou que o alegado dumping não teve qualquer impacto na situação da indústria da União, mas que apenas a globalização e a deslocalização para países de menor custo, (e não as práticas comerciais desleais), causaram a perda de postos de trabalho e o encerramento de fábricas na União.
(270)
Várias outras partes interessadas invocaram igualmente a incapacidade da indústria da União de tirar partido das medidas e o efeito da mudança de modelo de negócios entre os produtores da União como fundamentação do argumento de que não há nexo de causalidade entre as importações e os resultados da indústria da União.
(271)
Segundo estas alegações, a indústria da União seria, pela sua estrutura, incapaz de competir no mercado de produção em massa, principalmente devido à falta de mão-de-obra necessária e respectivo custo. Por conseguinte, uma parte importante da indústria da União adoptou um novo modelo de negócios e investiu na inovação e melhoria dos produtos, a fim de passar do segmento da gama média/baixa para o segmento médio/topo de gama e para o segmento dos produtos de luxo. Estas empresas que se concentraram em produtos de nichos de valor acrescentado mais elevado apresentam igualmente bons resultados. Em contrapartida, as empresas que não souberam adaptar-se à globalização continuam a registar maus resultados. Segundo a lógica deste argumento, a situação dos produtores da União deveria ser considerada como a consequência da sua estratégia de negócios, sem nexo de causalidade com as importações provenientes dos países em causa.
(272)
Como se viu nas secções E.2 e G.4, o inquérito revelou efectivamente uma imagem heterogénea da indústria da União. Partes da indústria produzem calçado sem marca em segmentos da gama média/inferior e vendem-no através de grossistas e não directamente a retalhistas. Isto não quer dizer que essas empresas sejam ineficientes por natureza. O que o inquérito permitiu apurar sem dúvida é que, independentemente da posição concorrencial, as suas dificuldades devem-se sobretudo às importações objecto de dumping. Em consequência, vêem-se confrontados com grandes dificuldades financeiras e a sua situação deteriorou-se gravemente durante o período considerado. Muitas destas empresas estão a tentar reorientar-se para a gama média/topo de gama e esforçam-se por modificar os seus canais de distribuição, mas a pressão actualmente exercida pelas importações objecto de dumping dificulta-lhes extremamente a tarefa.
(273)
Apesar das melhorias notáveis decorrentes da sua adaptação a um novo modelo de negócios, estas empresas não atingem a taxa de lucro de 6 % fixada como objectivo no inquérito inicial, o que mostra que também este grupo é afectado pela pressão geral no sentido da baixa que afecta todos os segmentos e resulta das importações objecto de dumping. É provável que este grupo tivesse podido recuperar plenamente se não tivesse sofrido a pressão no sentido da baixa exercida sobre os preços e causada pelas importações contínuas (e mesmo crescentes) de calçado de couro, importações estas objecto de dumping.
(274)
O facto de mesmo as empresas que adoptaram um novo modelo de negócios ainda serem afectadas pelo dumping prejudicial, apesar da sua grande eficácia em termos de agrupamento de recursos e especialização, sugere que a falta de eficácia e os problemas estruturais da indústria não quebram o nexo de causalidade entre o dumping e o prejuízo sofrido.
5.3.3. Impacto das importações provenientes de países terceiros
(275)
Várias partes interessadas assinalaram que a crescente indústria do calçado em outros países terceiros aumentou extraordinariamente as suas exportações para a União. Argumentaram que as importações provenientes de países terceiros tiveram um impacto importante na situação da indústria da União durante o período considerado e que constituiriam um factor igualmente importante para fins da determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo se as medidas viessem a ser interrompidas. Segundo estas partes, a revogação das medidas afectaria o equilíbrio entre importações provenientes dos países em causa e importações provenientes de outros países, dado que existe substituição entre estas fontes. A revogação das medidas não teria, deste modo, qualquer efeito sobre a indústria da União.
(276)
O inquérito mostrou, a esse respeito, que as importações de baixos preços provenientes de outros países terceiros como a Índia e a Indonésia são importantes e vão aumentar. O sector do calçado encontra-se, em larga medida, organizado em grupos internacionais com diferentes bases de produção repartidas por diferentes países. Esta situação permite um certo grau de flexibilidade para transferir a produção assim que se estabelece uma base de produção num outro país. O inquérito mostrou que o estabelecimento num novo país pode fazer-se num período de um a dois anos.
(277)
Em termos de parte de mercado, as partes de mercados perdidas pela China e o Vietname foram retomadas por outros países exportadores, nomeadamente a Índia e a Indonésia. Os preços das importações provenientes destes dois últimos países não têm, contudo, um efeito comparável ao dos preços das importações provenientes da China e do Vietname. Ainda que não se tenham em conta as diferenças de gamas de produtos, a diferença de preços é particularmente acentuada no caso da Índia, onde o preço médio de exportação é 25,8 % mais elevado do que o preço médio de exportação do calçado importado do Vietname e 40,3 % mais elevado do que o preço médio de exportação do calçado importado da China. Logo, o seu efeito sobre a indústria da União é bastante menos pronunciado. O preço médio de exportação do calçado importado da Indonésia é 13,2 % mais elevado do que o preço médio de exportação do calçado importado da China e comparável ao preço médio de exportação do calçado importado do Vietname. Todavia, os volumes das importações indonésias têm apesar de tudo um impacto relativo limitado. Tendo em conta o que precede, os volumes relativos e os preços mais elevados das importações provenientes de outros países asiáticos não permitem concluir que o seu efeito seria suficiente para quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e os importantes volumes de importações objecto de dumping provenientes da China e do Vietname.
5.3.4. Impacto das mudanças a nível do consumo, das preferências dos consumidores e da estrutura do sector retalhista na União
(278)
Alegou-se também que os maus resultados da indústria da União não deveriam ser atribuídos às importações provenientes dos países em causa, mas sim à diminuição do consumo na União. Esta baixa de consumo estaria alegadamente ligada a mudanças a nível das tendências da moda, que abandonou o calçado clássico por um modelo mais desportivo. Por conseguinte, o consumidor mudou as suas preferências para um segmento de preços mais baixos, geralmente representado pelas importações provenientes de países terceiros.
(279)
Neste contexto, o inquérito mostrou que houve uma diminuição do consumo do produto em causa. No entanto, se existisse a capacidade de substituição plena entre o calçado de couro e o calçado de outras matérias, esta diminuição teria sido bem mais marcada. A diminuição do consumo e as mudanças nas preferências dos consumidores não pareceriam, por conseguinte, constituir um factor susceptível de quebrar o nexo de causalidade.
(280)
O inquérito mostrou igualmente que a venda a retalho de calçado se diversificou, já não se limitando às tradicionais lojas de calçado, mas ocorrendo em diversos novos pontos de venda, nomeadamente grandes lojas, lojas de vestuário, bem como super/hipermercados, que representam uma parte muito importante das vendas, podendo ultrapassar 40 %.
(281)
Alegou-se igualmente que este cenário altamente competitivo exerce uma pressão no sentido da baixa sobre os preços, que teve um impacto mais marcado na indústria da União do que as importações objecto de dumping. Embora não se possa excluir a possibilidade que a pressão exercida pelo sector retalhista pôde ser um factor susceptível de ter tido impacto sobre a indústria da União, há que ter em mente que esta estrutura também depende de empresas que possam fornecer produtos a preços de tal modo baixos. Os volumes importantes de produtos objecto de dumping foram muito certamente um factor determinante para alimentar e manter esta pressão exercida sobre os preços. Além disso, o facto de os produtores da União terem conseguido aumentar os preços indicaria igualmente que o impacto das mudanças na estrutura da venda a retalho não seria de molde a quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo e as importações objecto de dumping.
5.3.5. Impacto dos resultados de exportação dos produtores da União
(282)
Os maus resultados de exportação da indústria da União, ligados ao primado do euro sobre o dólar americano, foram apresentados igualmente como uma causa do prejuízo sofrido pela indústria da União, pelo que conviria distingui-los, como tal, dos efeitos das importações provenientes dos países em causa.
(283)
No entanto, uma comparação dos preços no mercado interno com os preços de exportação praticados pelos produtores da União daria antes que pensar que estes últimos aumentaram cerca de 12 % durante o período considerado e que durante o PIR, eram cerca de 20 % mais elevados do que os preços no mercado interno. Os volumes de exportações permaneceram estáveis e absorvem cerca de 25 % da produção. Já que o inquérito mostrou que os resultados de exportação dos produtores da União registaram apenas uma ligeira diminuição, o argumento de que esses resultados seriam a causa do prejuízo sofrido pela União não pode ser aceite.
5.4. Conclusão sobre o impacto de outros factores
(284)
Como acima se expende, várias partes interessadas afirmaram que outros factores além das importações objecto de dumping foram a principal causa do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(285)
Os outros factores relevantes foram identificados e analisados com cuidado. No entanto, os factos mostram que nenhum destes outros factores conhecidos, analisados separadamente ou em conjunto, são de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pelos produtores da União.
H. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. IMPACTO DO VOLUME PROJECTADO E DOS EFEITOS DOS PREÇOS NA SITUAÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO, EM CASO DE REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS
(286)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, as importações dos países actualmente objecto de reexame foram avaliadas a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de continuação do prejuízo.
(287)
No que diz respeito ao efeito provável da caducidade das medidas em vigor sobre a indústria da União, os factores que a seguir se indicam foram examinados em conjugação com os elementos anteriormente recapitulados em relação à probabilidade de continuação do dumping.
1.1. RPC
(288)
Como se concluiu nos considerandos 261 e 262, as importações de volumes importantes provenientes da RPC a preços de dumping prosseguiram durante o PIR.
(289)
Uma análise das capacidades e da evolução do mercado interno chinês revelou igualmente que este volume de exportações já elevado assim continuaria se as medidas viessem a ser revogadas. Mesmo na eventualidade alegada de que estas importações registariam, devido a uma quebra do mercado, uma descida podendo atingir 30 %, os volumes continuariam a ser muito importantes.
(290)
Concluiu-se igualmente que devido aos seus preços elevados, em comparação com o mercado interno chinês e os mercados de países terceiros, a União continuaria a ser um mercado atractivo para as exportações chinesas se as medidas viessem a caducar. Embora não se possa excluir a possibilidade de um aumento dos preços de exportação, concluiu-se, apesar de tudo, que estas exportações continuariam a ser objecto de dumping.
(291)
Os importantes níveis de dumping e subcotação observados indicam que os volumes de exportação para a União acima referidos se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos dos produtores da União.
(292)
O efeito combinado de tais volumes e preços seria susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária dos produtores da União.
1.2. Vietname
(293)
Também no caso do Vietname, ficou estabelecido que no PIR continuara a ocorrer dumping em grandes quantidades.
(294)
Concluiu-se igualmente que a União permanece o mercado mais importante para as exportações vietnamitas e que é provável que esta situação se mantenha na eventualidade de as medidas serem revogadas.
(295)
Considerando a existência de importantes capacidades não utilizadas e os preços praticados na União, comparados com os praticados no mercado interno vietnamita e em outros mercados de exportação, é provável que as importações de produtos objecto de dumping registem um aumento se as medidas vierem a caducar. Como para a China, mesmo que as importações viessem a diminuir, como certas partes alegam, devido à recessão, os volumes de importações continuariam apesar de tudo a ser muito significativos.
(296)
Como para a RPC, os importantes níveis de dumping e subcotação observados indicam que os volumes de exportação para a União acima referidos se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos dos produtores da União. De igual modo, o efeito combinado dos volumes e dos preços seria susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária dos produtores da União.
2. ARGUMENTOS APRESENTADOS PELAS PARTES
(297)
Diversas partes interessadas avançaram argumentos de que outros factores além das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa poriam em causa o efeito provável sobre a situação futura da indústria da União das importações objecto de dumping.
(298)
Os factores invocados foram já amplamente abordados na secção G.5, sobre o prejuízo e não necessitam de ser repetidos na presente secção. Alguns dos argumentos, contudo, foram associado a acontecimentos posteriores ao PIR e, portanto, objecto de uma análise suplementar quanto ao seu provável impacto futuro.
2.1. Efeito provável da recessão
(299)
Várias partes afirmaram que seria conveniente fazer a distinção entre os efeitos da recessão e os efeitos alegados das importações porque a recessão deve ser considerada como um elemento exógeno na determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping prejudicial. Segundo estas partes, a indústria da União seria particularmente afectada pela recessão porque o consumidor, em tais circunstâncias e devido à baixa do seu poder de compra, passa geralmente a dar preferência a um produto de menor qualidade/preço.
(300)
A recessão conduzirá muito provavelmente a uma diminuição acentuada do consumo do produto em causa. O calçado de couro ocupa ainda uma posição forte no mercado, mas é provável que as vendas registem uma diminuição mais importante que os 7 % já observados durante o período anterior à recessão.
(301)
As limitações económicas farão, provavelmente, com que os consumidores e os retalhistas sejam mais atentos aos preços e a baixa do poder de compra dos consumidores poderá implicar a fixação dos preços a nível da venda a retalho. O que, por sua vez, poderia provocar uma deslocação de segmento (os consumidores passam do segmento da gama alta/superior para o segmento da gama média e desta para a média/baixa) e incitar os consumidores a recorrerem mais a reparações. A concorrência entre o calçado de couro e os outros artigos mais baratos de matéria têxtil e matérias sintéticas seria muito provavelmente reforçada nestas circunstâncias.
(302)
Em suma, atendendo aos efeitos combinados do consumo e dos preços, não se pode excluir a possibilidade de a recessão contribuir para a deterioração da situação da indústria da União. Por outro lado, contudo, é igualmente provável que a recessão amplifique o efeito das importações objecto de dumping. De facto, a recessão exercerá provavelmente pressão a nível dos preços sobre todos os operadores, incluindo os exportadores dos países em causa, susceptíveis de reduzir ainda mais os preços dos seus produtos que já são objecto de dumping. Uma redução dos preços exercerá igualmente pressão sobre o segmento da gama média/alta e provavelmente forçaria os produtores da União a voltarem-se para o segmento da gama média/inferior, o que por sua vez acarretaria uma concorrência ainda mais feroz entre a produção da União e as importações objecto de dumping.
2.2. Impacto provável das alterações nos padrões de consumo
(303)
Várias partes interessadas afirmaram que um eventual declínio dos resultados da indústria da União não estaria ligado às importações provenientes dos países em causa, mas sim a uma descida do consumo da União. Esta descida do consumo estaria alegadamente relacionada não apenas com as alterações a nível das tendências da moda, que abandonou calçado clássico por um calçado de tipo mais desportivo, mas igualmente com a recessão. O consumidor sentir-se-ia ainda mais tentado pelo segmento dos preços mais baixos, geralmente representado pelas importações provenientes de países terceiros.
(304)
A queda do consumo global teria, com toda a probabilidade, um efeito nefasto sobre os resultados dos produtores da União. No entanto, é igualmente de prever que uma descida do poder de compra do consumidor torne o mercado menos reactivo às tendências a curto prazo da moda, conduzindo a um regresso ao calçado clássico, segmento no qual a indústria da União é mais forte. Não se deve, por isso, concluir que uma queda do consumo afectaria mais duramente o calçado fabricado na União do que o importado. Na globalidade, se é verdade que os produtores da União serão muito provavelmente afectados por uma diminuição do consumo, o efeito de importantes volumes de importações objecto de dumping provenientes dos países em causa continuará a provocar prejuízo significativo se as medidas viessem a caducar.
2.3. Impacto provável de uma queda dos resultados de exportação
(305)
Algumas partes interessadas alegaram que as exportações seriam o aspecto da produção da União que mais sofreria com a recessão.
(306)
Neste contexto, pode supor-se que a crise financeira, cujos efeitos se farão sentir no mundo inteiro, terá igualmente impacto sobre as exportações da União. Embora uma queda da actividade de exportação possa certamente prejudicar o desenvolvimento geral do sector, há, contudo, que ter em mente que três quartos da actividade dos produtores da União se centram no mercado interno europeu. Tendo em conta o que precede, não se pode concluir que o provável impacto da queda dos resultados de exportação seja de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo causado aos produtores da União.
2.4. Impacto provável de problemas estruturais e falta de eficácia dos produtores da União
(307)
Alegou-se ainda que os produtores da União tiveram problemas em tirar partido das medidas instituídas, devendo-se as suas dificuldades a problemas estruturais e à ineficácia do sector e não ao dumping alegado dos produtos provenientes da China e do Vietname. Segundo estas alegações, a recessão económica agravaria os problemas estruturais do sector e iria diluir ainda mais o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido e o dumping.
(308)
Antes do mais, recorde-se que o inquérito mostrou que independentemente da sua posição concorrencial, os produtores da União sofreram um prejuízo importante causado pelas importações de produtos objecto de dumping. Em qualquer caso, é conveniente notar que, como já se demonstrou acima, a indústria da União, embora ainda numa situação precária, dá sinais de recuperação pelo menos parcial no período considerado e tem conseguido manter uma parte de mercado estável. Além disso, uma grande parte do sector pôde redefinir o seu modelo de negócios ou tenta redefini-lo mediante i) o agrupamento dos recursos em clusters que permitem optimizar a especialização e beneficiar das economias de escala, ii) a venda directa aos retalhistas e iii) a produção de calçado dos segmentos de gama média/alta e topo de gama. É muito improvável que a indústria tivesse podido concretizar este processo se não existissem medidas e, em qualquer caso, as empresas em vias de alterar o respectivo modelo de negócios não poderão muito provavelmente terminar esse percurso.
(309)
Contudo, é igualmente de prever que a recessão vá aumentar a pressão e obrigue, eventualmente, as empresas que ainda não conseguiram reorientar as suas actividades através da alteração do modelo de negócios a pôr termo ao processo. Estas empresas correrão o risco de ver a sua situação deteriorar-se e muitas delas poderão mesmo desaparecer perante uma concorrência mais intensa. As empresas que adoptaram os modelos de negócios mais avançados também não escaparão certamente aos efeitos da recessão porque os preços do segmento da gama alta/média, no qual se especializaram, serão provavelmente objecto de uma pressão geral no sentido da baixa.
(310)
Seria, no entanto, difícil afirmar, para fins da avaliação da situação no período considerado, que, por si, a recessão quebraria o nexo de causalidade com as importações objecto de dumping. Pelo contrário, como se refere no considerando 302, é muito provável que a pressão no sentido da baixa exercida sobre os preços pelas importações baratas objecto de dumping gere igualmente um efeito de dominó, forçando uma parte ainda mais importante da produção da União a orientar-se para o mesmo segmento que estas importações, aumentando a pressão exercida por estas últimas sobre os produtores da União. Em tais circunstâncias, os produtores da União seriam mais dependentes do que nunca da existência de medidas no futuro.
2.5. Efeitos prováveis das importações provenientes de países terceiros
(311)
Examinou-se igualmente se as importações provenientes de países terceiros seriam susceptíveis de ter uma incidência na situação da indústria da União se as medidas caducassem. Neste contexto, afirmou-se que as exportações de países terceiros para a União não cessaram de aumentar e que, conjugadas com custos mais elevados na China e no Vietname e com a recessão, seriam, no futuro, a principal fonte de apreensão para a União.
(312)
Tendo em conta a diferença de preços entre as importações objecto de dumping provenientes dos países em causa e as provenientes de países terceiros, é muito provável que as exportações chinesas e vietnamitas adquiram uma posição mais vantajosa em termos de preços em relação às importações provenientes de outros países terceiros. Esta situação resultaria na diminuição relativa destas importações no futuro. Como foi demonstrado nas secções C.3 e C.4, nada indica que os exportadores chineses ou vietnamitas tencionem reduzir a sua presença no mercado da União. Bem pelo contrário, as importantes capacidades de que dispõem sugerem que têm todo o interesse em permanecer no mercado pelo período mais longo possível.
(313)
Tendo em conta o que precede, as importações provenientes de outros países terceiros teriam, muito provavelmente, um menor impacto na situação da indústria da União se as medidas caducassem.
2.6. Impacto provável da flutuação das taxas de câmbio
(314)
Alegou-se que é provável que o prejuízo sofrido pelos produtores da União diminua devido à apreciação do dólar americano em relação ao euro. A flutuação das divisas aumentaria os preços das importações objecto de dumping negociadas em euros, de modo a colmatar a diferença de preços entre as importações objecto de dumping e os produtos fabricados na União.
(315)
A esse respeito, convém notar que o inquérito deve estabelecer se as importações objecto de dumping (em termos de preços e de volume) causaram (ou são susceptíveis de causar) um prejuízo importante à indústria da União ou se este prejuízo importante (ou sua probabilidade) se deve a outros factores. A esse respeito, o n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base precisa que é necessário demonstrar que o nível de preços das importações objecto de dumping causa (ou é susceptível de causar) um prejuízo. Faz-se simplesmente referência a uma diferença de nível de preços sem que seja necessário analisar os factores que influenciam o nível desses preços.
(316)
O efeito provável das importações objecto de dumping sobre os preços da indústria da União é examinado essencialmente mediante o estabelecimento da subcotação, da baixa e do bloqueio dos preços. Para esse efeito, procede-se a uma comparação entre os preços de exportação objecto de dumping e os preços de venda da indústria da União; por vezes, para se obter uma base comparável, é necessário efectuar uma conversão monetária dos preços de exportação utilizados nos cálculos de prejuízo. Por consequência, o recurso a taxas de câmbio neste contexto serve unicamente para garantir que a diferença de preços é estabelecida numa base comparável. É, pois, óbvio que a taxa de câmbio não pode, em princípio, constituir outro factor de prejuízo.
(317)
Esta asserção é igualmente confirmada pelo n.o 7 do artigo 3.o do regulamento de base, que menciona outros factores conhecidos que não as importações objecto de dumping. Na lista dos outros factores conhecidos citados neste artigo não figura qualquer factor que influencia o nível dos preços das importações objecto de dumping.
(318)
No entanto, mesmo se fosse tido em conta este factor, atendendo à pressão possivelmente exercida sobre os preços de consumo num contexto de recessão, os importadores que compram junto dos países em causa não estariam provavelmente em condições de aumentar os seus preços de retalho devido à apreciação do dólar americano. Além disso, as taxas de câmbio são muito difíceis de predizer e viu-se, com a depreciação do dólar em relação ao euro que ocorreu após o PI, que é impossível concluir que as flutuações das divisas terão um efeito de aumento sobre os preços das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa.
(319)
Tendo em conta o que precede, não se pode concluir que a evolução das taxas de câmbio seja outro factor causador de prejuízo.
3. CONCLUSÃO SOBRE O IMPACTO PROVÁVEL DE OUTROS FACTORES
(320)
À luz do que precede, embora não se possa excluir que outros factores, incluindo a recessão, terão impacto sobre a situação financeira dos produtores da União, o inquérito não demonstrou que fossem, por si, de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo que a indústria da União continuaria a sofrer.
I. CONCLUSÃO SOBRE A CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
(321)
Como foi estabelecido na secção G.4, o inquérito revelou que a situação de prejuízo da indústria da União prosseguiu durante o PIR. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a continuação do prejuízo é, por si, um indicador claro de que o prejuízo provavelmente continuará no futuro, o que sugere que as medidas devem ser mantidas.
(322)
As conclusões relativas às importações mostram que é provável que prossiga a importação de volumes importantes a preços de dumping, sendo igualmente provável que a pressão sobre os preços (sobretudo num clima de recessão) intensifique a concorrência entre as importações objecto de dumping e o calçado de couro produzido na União. O inquérito mostrou igualmente que não existem outros factores conhecidos que quebrassem o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pelos produtores da União.
(323)
A análise global das conclusões do inquérito leva a crer que o levantamento das medidas tenha por consequência a manutenção de importantes volumes de importações (que talvez cheguem mesmo a aumentar), provenientes da China e do Vietname a preços que agravariam ainda mais a subcotação dos preços da indústria da União. A recessão, muito provavelmente, mais não faria do que exacerbar esta evolução. Estas importações teriam, portanto, verosimilmente, importantes efeitos nocivos na indústria da União. Em tais circunstâncias, a indústria da União teria de acompanhar a descida dos preços para conservar a sua parte de mercado ou de manter os preços de venda aos níveis actuais e, pelo contrário, perder clientes e eventualmente vendas. No primeiro caso, teria de funcionar com prejuízo e, no último, a própria perda de vendas conduziria eventualmente a um aumento dos custos, seguido de perdas.
(324)
Além do mais, a indústria da União sofreu os efeitos das importações objecto de dumping por largos anos e encontra-se actualmente numa situação económica precária. No entanto, estabeleceu-se igualmente que uma grande parte dos produtores da União pôde redefinir o seu modelo de negócios, concentrando-se no segmento de mais forte valor acrescentado dos produtos de gama média/topo de gama, e beneficiar de canais de distribuição racionalizados. Este grupo de produtores absorve progressivamente a actividade da parte da indústria que ainda não se conseguiu adaptar e aplicar novos modelos de negócios, pelo que seria necessário um período de adaptação para terminar esta transição em toda a indústria.
(325)
Se as medidas viessem a ser suprimidas nesta fase crítica, a situação dos produtores da União deteriorar-se-ia, o processo de transição para um novo modelo de negócios seria provavelmente refreado e ver-se-ia comprometida a própria existência de uma grande parte da indústria.
(326)
O inquérito revelou que existe, devido às importações provenientes da China e do Vietname, uma forte probabilidade de continuação do prejuízo sofrido pela indústria da União a curto/médio prazo, até que seja dado por concluído o processo de ajustamento.
J. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(327)
Receberam-se várias observações após a divulgação das conclusões. No entanto, nenhuma justificou que estas fossem alteradas. Os principais argumentos apresentados são os seguintes.
1. OBSERVAÇÕES RECEBIDAS RESPEITANTES A QUESTÕES FORMAIS, PROCESSUAIS E DE DIREITO DE DEFESA
1.1. Confidencialidade dos nomes do autor da denúncia
(328)
Várias partes interessadas reiteraram a sua preocupação quanto ao tratamento de confidencialidade dado ao autor da denúncia, alegando que não há qualquer indício no dossier que justifique a alegação de que a situação do autor da denúncia seria nagativamente afectada se a sua identidade fosse divulgada. Uma parte interessada acrescentou que, para que não haja divulgação, é prática da OMC exigir a demonstração de motivos válidos para todos os documentos, quer sejam, ou não, considerados de natureza confidencial. Segundo esta parte, neste caso não foram demonstrados motivos válidos.
(329)
A mesma parte também argumentou que se o pedido de confidencialidade fosse, mesmo assim, concedido, isto significaria que, pelo menos, todos os pormenores sobre os preços unitários e os indicadores de rendibilidade da amostra poderiam ser divulgados.
(330)
Tal como indicado nos considerandos 40 a 42, a confidencialidade relativa às identidades dos autores da denúncia e dos produtores seleccionadas para a amostra baseou-se num pedido devidamente justificado nos termos do artigo 19.o do regulamento de base. Por conseguinte, não é verdade que o autor da denúncia não tenha demonstrado motivos válidos. No que diz respeito ao argumento de que devem ser divulgados todos os pormenores sobre os preços unitários e a rendibilidade, mantém-se que esse procedimento, enquadrado num contexto de informações públicas, poderia revelar indirectamente a identidade do autor da denúncia. Além disso, no grupo das empresas incluídas na amostra, a divulgação poderia afectar os interesses comerciais das outras empresas incluídas na amostra que também são concorrentes no mercado.
(331)
Atendendo ao que precede, as observações recebidas não justificam a alteração da conclusão de conceder um tratamento de confidencialidade à identidade dos produtores da União que apoiam o pedido.
1.2. Definição de indústria da União e representatividade
(332)
Várias partes interessadas argumentaram que a Comissão tinha aplicado incorrectamente a definição de indústria da União e de produção.
(333)
Duas partes alegaram que uma avaliação do prejuízo deve basear-se nas informações sobre o autor da denúncia e os apoiantes da denúncia e não na produção da União total. Segundo estas partes, isto significa que os macro-indicadores utilizados não eram representativos.
(334)
Também se defendeu que a Comissão não tinha excluído da amostra uma empresa que tinha cessado a sua produção na União no PIR. Algumas partes alegaram que a inclusão desta empresa tinha distorcido os micro-indicadores, bem como a análise em termos de subcotação dos preços e dos custos. Pelo contrário, outra parte interessada que não se opôs à inclusão na amostra desta empresa alegou que todos os dados da referida empresa, e não apenas os relacionados com a sua actividade na União, deviam ser tomados em consideração na análise do prejuízo.
(335)
As mesmas partes interessadas argumentaram que a Comissão não excluiu da definição de indústria da União empresas que importaram de países terceiros até 25 % da produção total. Segundo estas partes interessadas, isto constituiu uma mudança de metodologia em comparação com o considerando 231 do regulamento que impõe medidas provisórias no inquérito inicial, segundo o qual todas as empresas que tinham sido deslocalizadas tinham sido excluídas. Também se alegou que a prática da Comissão, em geral, no que se refere à aplicação do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base, exige a exclusão de empresas que importam cerca de 25 % da produção total. Neste contexto, uma parte também afirmou que a Comissão tinha concluído erroneamente que nenhum dos membros da CEC tinha externalizado a sua produção, mesmo tendo sido apresentados no decurso do inquérito elementos demonstrando o contrário.
(336)
Várias partes interessadas também indicaram que o documento de divulgação geral era incoerente, dado que o considerando 3 indicava que a percentagem de produtores que apoiavam a denúncia correspondia a 35 %, enquanto o considerando 193 indicava 25 %.
(337)
Tal como indicado nos considerando 193 - 200, a indústria da União foi definida conforme previsto no n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base. A avaliação da situação de toda a produção da União está em conformidade com o regulamento de base. O argumento de que a avaliação do prejuízo se baseava numa definição errada da indústria da União deve, por conseguinte, ser rejeitado.
(338)
Quanto ao facto de não ter sido excluída uma das empresas da amostra, convém repetir que os considerandos 23 e 196 indicam as razões por que a empresa deve ser mantida na amostra. A Comissão também concluiu que uma possível exclusão não teria qualquer efeito sobre a amostra tanto em termos de representatividade como em termos de prejuízo, incluindo a subcotação devido ao peso muito reduzido desta empresa na amostra. O facto de a empresa ser ou não formalmente excluída, não tem implicações práticas sobre o resultado da análise.
(339)
Como se viu no considerando 195, a produção da União baseou-se apenas em empresas abrangidas pela definição do artigo 4.o, incluindo o n.o 1 desse artigo. Com base nas informações registadas, não foram tomadas em consideração entidades com personalidade jurídica que tivessem sido deslocalizadas e que devessem ter sido excluídas da definição de produtor da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o. Neste contexto, relembra-se que as importações limitadas não correspondem por si a uma deslocalização. Embora um pequeno número de produtores autores da denúncia tenha importado, os volumes foram muito limitados e, em qualquer caso, nunca superiores a 25 % da produção total da empresa em causa. Tendo em conta esta situação, não é verdade a alegação de que a Comissão se desviou da prática do processo inicial ou das disposições do regulamento de base.
(340)
Quanto à alegada incoerência entre a percentagem de apoio das denúncias mencionadas nos considerandos 3 e 193, há que salientar que o considerando 193 apenas afirma que o apoio é superior ao mínimo legal de 25 % e, portanto, não é uma indicação do apoio real superior a este limiar.
1.3. Período para a avaliação do prejuízo
(341)
Várias partes interessadas alegaram que o período para a avaliação do prejuízo era incoerente. Em particular, argumentou-se que utilizar, para certos indicadores, o período considerado e recorrer ao PII e a 2005 para outros indicadores de prejuízo, conduziria a um resultado incoerente. Outras partes interessadas alegaram que a Comissão tinha tomado como base os dados de 2005 e o PII, sem divulgar esses dados.
(342)
A avaliação da análise do prejuízo baseou-se nas conclusões do período considerado, ou seja, a partir de 2006 até ao PIR, inclusive. As referências ao PII e a 2005 apenas serviram para complementar a análise e não tiveram um impacto decisivo nas conclusões. Tendo em conta esta situação, a alegação de que o período para avaliação do prejuízo tinha causado uma análise incoerente terá de ser rejeitada.
1.4. Representatividade da amostra de produtores da União
(343)
Várias partes argumentaram que a amostra de produtores da União não era representativa em termos de tipos do produto, dimensão e distribuição geográfica.
(344)
Neste contexto, alegou-se que a Comissão não tinha dado explicações suficientes quanto à distribuição geográfica da amostra e que esta, de qualquer forma, não era representativa dado que se produz calçado em pelo menos sete Estados-Membros, tendo apenas quatro sido incluídos na amostra. Além disso, alegou-se que um Estado-Membro em particular estava sobrerepresentado. Uma parte interessada também pediu que a Comissão fornecesse informações sobre o nível de contratos por encomenda existentes na indústria da União.
(345)
Uma parte também argumentou que o calçado para senhora estava sobrerepresentado na amostra e outra parte relembrou que a rendibilidade da amostra não era representativa em comparação com os números indicados na denúncia.
(346)
O considerando 28 refere pormenores sobre a distribuição geográfica da amostra e a sua representatividade em comparação com a distribuição geral na União. Neste contexto, relembra-se que a amostra espelhava em termos gerais a distribuição geográfica de toda a população e que não seria necessária uma distribuição geográfica exactamente idêntica. Além disso, o inquérito revelou que cerca de 60 % da produção incluída na amostra se baseou na chamada «subcontratação» ou em contratos de trabalho por encomenda.
(347)
Adicionalmente, dado que esta «subcontratação» ou estes contratos de trabalho por encomenda também ocorrem em empresas localizadas em Estados-Membros diferentes, houve o cuidado de assegurar que a produção tinha sido atribuída ao Estado-Membro da empresa que tinha encomendado o serviço.
(348)
Tendo isto em conta, uma certa variação no peso de um Estado-Membro não afectará a representatividade da amostra. Do mesmo modo, considerando a subcontratação e o facto de dois terços da produção se concentrar em três Estados-Membros, não se deve exigir a inclusão de representantes de sete países produtores.
(349)
Há que relembrar, de acordo com o considerando 29, que os produtores da União incluídos na amostra abrangiam um grupo representativo das gamas de produto que reflectia o da população em geral. O mesmo se aplica à distribuição por sexo e embora haja variações em todas as categorias, o calçado para homem, senhora e criança é vendido em quantidades significativas pelas empresas incluídas na amostra, bem como pela população em geral. No que se refere ao nível de lucro, o facto de haver variações entre os dados constantes da amostra e os indicados no pedido, não impede que a amostra seja representativa. De qualquer forma, há que salientar que a rendibilidade da amostra é da mesma ordem que a estabelecida ao analisar todas as informações contidas na denúncia.
1.5. Nível do direito no inquérito inicial
(350)
Algumas partes argumentaram que a China tinha sido discriminada em relação ao Vietname já desde o processo inicial, porque se aplicava um direito mais elevado às importações chinesas, embora a margem de dumping estabelecida para a China fosse inferior à do Vietname. Também se alegou que a China era discriminada pelo método utilizado no inquérito inicial para ajustar a margem de prejuízo.
(351)
Em primeiro lugar, a legislação da União obriga a que sejam estabelecidos direitos, de acordo com a regra do direito inferior, o que significa que pode ser a margem de prejuízo que estabelece o direito e não a margem de dumping. Em segundo lugar, no processo inicial, a fim de impor a forma mais leve possível de reparação do dumping prejudicial, considerou-se necessário ter em conta volumes e valores não prejudiciais, que foram calculados de modo a chegar ao nível mais baixo possível de reparação do prejuízo causado pela China e pelo Vietname, tendo como resultado os direitos impostos. Neste contexto, relembra-se que o objectivo de um reexame da caducidade é analisar se os factos em apreço justificam que as medidas na sua forma actual sejam mantidas durante mais um período. Considerando que não há motivos para alteração no nível das medidas no contexto deste reexame, os argumentos neste sentido não podem ser tidos em conta.
2. OBSERVAÇÕES RECEBIDAS RELACIONADAS COM A ANÁLISE DO PREJUÍZO
2.1. Cumulação das importações chinesas e vietnamitas
(352)
Uma parte interessada alegou que as condições para a cumulação não estavam preenchidas dado que a tendência verificada no que diz respeito ao Vietname é muito diferente da verificada no que se refere à China. Também se alegou que as importações do Vietname não podiam continuar a ser consideradas como causadoras de prejuízo pois os volumes no PIR eram inferiores aos volumes não prejudiciais tal como estabelecidos no inquérito inicial.
(353)
Recorde-se que foi efectuada uma análise exaustiva no considerando 216 e seguintes, demonstrando que as condições para a cumulação estavam preenchidas. Tendo em conta este facto, o argumento sobre o volume não prejudicial não é pertinente.
2.2. Efeito da externalização
(354)
Uma parte interessada referiu que o documento de divulgação indicava que a indústria da União continua a deslocalizar-se. Segundo estas partes, tal situação mostrava que os direitos em vigor não tinham conseguido impedir o processo de deslocalização.
(355)
Neste contexto, recorde-se que o objectivo dos direitos não é impedir ou promover qualquer processo de deslocalização, mas corrigir as distorções do comércio causadas por importações objecto de dumping. Também se faz notar que várias empresas deslocalizaram-se para outros Estados-Membros ou países terceiros que não são abrangidos pelas medidas. Tendo em conta o precedente, este argumento não pode ser tido em consideração.
2.3. Impacto dos macro-indicadores
(356)
Uma parte interessada considerou que as respostas das associações nacionais não eram suficientes como fonte para os indicadores de prejuízo, dado que apenas as informações relacionadas com alguns dos indicadores de prejuízo podiam ser deduzidas das referidas respostas. Também foi contestado o facto de terem sido obtidas apenas nove respostas.
(357)
Algumas partes contestaram os macro-indicadores devido ao facto de estes se basearem na produção da União no seu todo e não nas informações prestadas pelos autores e apoiantes da denúncia. A justificação para o estabelecimento dos macro-indicadores já foi explicada no considerando 337, não carecendo, portanto, de mais apreciações. Uma parte interessada indicou que os macro-indicadores não eram, de qualquer forma, fiáveis. O facto de se ter registado um aumento de 359 % no emprego desde o inquérito inicial foi dado como exemplo para justificar não se considerarem razoáveis os números. A alegação foi apoiada pela observação demonstrando que os macro-indicadores eram, em várias ocasiões, diferentes dos observados na amostra.
(358)
Várias partes interessadas indicaram que as tendências no consumo divulgadas eram incoerentes, pois uma parte do documento menciona uma diminuição de 7 %, enquanto noutra parte do documento se menciona uma diminuição de 14 %. Do mesmo modo, os dados sobre a capacidade de produção e os dados sobre o emprego foram considerados inconsistentes, pois mostravam tendências diferentes apesar de o documento de divulgação concluir que os dois estavam ligados.
(359)
Quanto às fontes e tal como explicado nos considerandos 225 e 226, a Comissão solicitou e obteve das associações nacionais as informações de que razoavelmente dispunham. O facto de não abrangerem todos os indicadores de prejuízo não é, de modo algum, uma anomalia, mas sim o reflexo de que esses organismos simplesmente não têm acesso a dados relacionados com alguns indicadores específicos. Por esta razão, a autoridade responsável pelo inquérito obtém esses dados de uma amostra representativa de empresas. As nove respostas obtidas das associações nacionais representam uma grande maioria da produção (mais de 80 % da produção total da União) e foram complementadas com informações estatísticas disponíveis e outros dados fornecidos por partes interessadas.
(360)
No que se refere ao nível de emprego, recorde-se que no inquérito inicial o número de 57 000 relativo aos trabalhadores foi extraído dos dados dos autores da denúncia. O actual número de 262 000 relativo ao emprego é um macro-indicador e refere-se à indústria da União, tal como atrás definida. Quanto às diferenças entre os indicadores para a amostra e para toda a indústria da União, recorde-se que não é necessário que esses indicadores tenham uma correspondência perfeita para serem representativos. O facto de que seguiram as mesmas tendências constitui mais uma prova da sua representatividade. Quanto à alegada inconsistência em relação ao consumo, a diminuição de 7 % referia-se ao período entre 2006 e o PIR, ao passo que a diminuição de 14 % referia-se ao período entre 2005 e o PIR.
(361)
Atendendo ao precedente, as observações relativas à composição e à análise dos macro-indicadores devem ser rejeitadas.
2.4. Impacto dos micro-indicadores
(362)
Uma parte interessada indicou que o lucro de 3 % alcançado pela indústria da União deve ser considerado um bom resultado, em particular tendo em conta que o mercado está em contracção. Também se indicou que o facto de as conclusões demonstrarem que a indústria da União conseguiu aumentar os preços em 30 % no período considerado não apoia a alegação de que a indústria da União enfrenta uma pressão exercida sobre os preços pelas importações chineses e vietnamitas.
(363)
Tal como estabelecido no inquérito inicial, o nível de lucro esperado na ausência de dumping prejudicial é de 6 %, bem acima do nível de cerca de 3 % alcançado pela indústria da União, que, além disso, não é suficientemente alto para assegurar a viabilidade a médio prazo e para financiar o processo de reestruturação em curso. Seria também conveniente uma comparação com o sólido nível de lucro dos importadores. Quanto aos preços de venda da indústria da União, o respectivo aumento não impediu a concorrência directa entre os produtos, tendo a subcotação dos preços e dos custos, por conseguinte, sido afectada. A margem de lucro reduzida prova a pressão sobre os preços, pois a indústria da União não pode aplicar uma margem mais elevada.
(364)
Atendendo ao precedente, os argumentos relativos à análise dos micro-indicadores devem ser rejeitados.
2.5. Análise da subcotação
(365)
Várias partes interessadas exprimiram reservas quanto à análise da subcotação efectuada pela Comissão. Neste contexto, alegou-se que a Comissão tinha aumentado artificialmente a concordância dos números de controlo dos produtos (NCP) ao passar certo calçado do grupo de produtos E para o grupo de produtos A.
(366)
Várias partes interessadas consideraram que a Comissão não tinha divulgado por que razão se reduziu o nível de ajustamento em matéria de I&D tal como estabelecido no inquérito inicial. Do mesmo modo, considerou-se que a Comissão não tinha divulgado em que medida tinham sido feitos ajustamentos para as vendas a empresas comerciais independentes.
(367)
A alegação de que se tinha obtido uma concordância artificial dos NPC através de uma reclassificação não corresponde à verdade. Tal como indicado no considerando 57 e seguintes, não houve qualquer reclassificação, embora tivesse sido necessário, em certos casos, fazer uma correcção quando as partes declararam o calçado na categoria errada.
(368)
No que se refere à alegação de que não se deu qualquer justificação para a alteração no ajustamento em matéria de I&D, há que salientar que este ajustamento foi estabelecido utilizando o mesmo método do inquérito inicial, ou seja, com base em informações verificadas fornecidas pelas partes colaborantes que se referem ao PIR. O preço CIF dos exportadores foi estabelecido com base nos dados fornecidos pelas próprias empresas e corrigido quando necessário.
(369)
Atendendo ao precedente, as alegações de que a análise da subcotação era deficiente devem ser rejeitadas.
2.6. Conclusão da continuação do prejuízo
(370)
Várias partes interessadas alegaram que os indicadores globais de prejuízo eram todos positivos e que a Comissão tinha baseado a conclusão da continuação do prejuízo unicamente na rendibilidade. Além disso, considerando o facto de que a rendibilidade no PIR foi a mais elevada desde 2001, também este indicador devia ter sido interpretado como indicando que a indústria da União já não está a sofrer prejuízo. Várias partes interessadas, inclusivamente, nomearam e forneceram exemplos específicos de empresas com bons resultados para apoiar a sua alegação de que a indústria da União não tinha sofrido prejuízo.
(371)
Outra parte interessada observou que a Comissão não tinha tomado em conta o impacto da alteração do modelo de negócios ao avaliar a produção e as vendas, bem como a situação em termos de prejuízo. Do mesmo modo, também se alegou que os efeitos da externalização não tinham sido tomados em conta e, segundo esta parte, o lucro médio da amostra teria sido muito mais elevado se as actividades externalizadas tivessem sido tidas em conta.
(372)
Neste contexto, salienta-se que a análise dos indicadores de prejuízo é global por natureza e nem todos os indicadores têm de mostrar uma deterioração para se detectar o prejuízo. Também há que atender ao facto de existirem medidas em vigor durante o período analisado e, por conseguinte, é natural que haja uma certa atenuação do prejuízo. Não obstante, e tal como indicado no considerando 257 e seguintes, o consumo, a produção, as vendas e a utilização das capacidades revelaram uma deterioração durante o período em causa, a subcotação dos preços e dos custos continuou a registar-se a um nível significativo e a rendibilidade permaneceu num nível muito baixo, substancialmente inferior ao lucro normal que seria de esperar na ausência de dumping prejudicial. No seu conjunto, a situação revela uma diminuição parcial do prejuízo devido às medidas impostas - e não, de modo algum, a sua eliminação.
(373)
Numa indústria com mais de 18 000 empresas, é natural que haja uma evolução do desempenho de empresas individuais, o que não significa, no entanto, que não exista prejuízo para a indústria no seu todo. Recorde-se que a análise dos macro-indicadores para a indústria no seu todo e os micro-indicadores para uma amostra representativa de produtores (cf. n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base) demonstrou que o prejuízo tinha continuado.
(374)
No que diz respeito ao impacto da alteração do modelo de negócios, a margem de lucro calculada refere-se aos produtores da União incluídos na amostra. Todas as alterações (por exemplo, modelo de negócios, estádio de comercialização) foram incluídas a análise. Segundo a legislação, a actividade de um operador como importador não pode ser atribuída à sua situação como produtor.
(375)
Tendo em conta o precedente, as conclusões sobre o prejuízo tal como indicadas nos considerandos 257 a 260 permanecem inalteradas.
3. OBSERVAÇÕES RECEBIDAS RELACIONADAS COM O NEXO DE CASUALIDADE ENTRE O PREJUÍZO SOFRIDO PELA INDÚSTRIA DA UNIÃO E AS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING
(376)
Várias partes interessadas acusaram a Comissão de não ter considerado a extensão total do impacto de outros factores na viabilidade financeira dos produtores da União. Em geral, alegou-se que a Comissão tinha adoptado uma atitude de isolacionismo em relação ao impacto de outros factores. Neste contexto, afirmou-se que a avaliação de cada questão isoladamente significava que todos os efeitos, excepto o avaliado naquele momento, fossem atribuídos às importações objecto de dumping.
(377)
Várias partes interessadas consideraram que a Comissão tinha subestimado o impacto das importações provenientes de países terceiros. Segundo estas partes, o preço médio ponderado das importações provenientes de países terceiros era apenas 0,39 EUR mais elevado do que o da RPC e do Vietname, pelo que teria um impacto significativo sobre a indústria da União. Também se indicou que se a comparação tivesse sido baseada em valores no destino, e não em valores CIF, os preços das importações, sobretudo provenientes da Índia e da Indonésia, teriam sido mais baixos do que os dos países em causa.
(378)
Várias partes alegaram que a Comissão não tinha justificado a conclusão de que havia concorrência entre o produto em causa e o produzido similar produzido na União. Também se alegou que esta conclusão seria contraditória dado que várias secções do documento de divulgação descreviam como a indústria da União se concentrava no segmento de gama média/superior. Considerou-se que esta conclusão era difícil de conciliar com a conclusão de que a indústria da União concorre com os produtos de gama inferior chineses e vietnamitas. Uma parte interessada considerou que a Comissão não tinha dado uma definição do que devia ser considerado produtos de gama superior, média e inferior e alegou que não tinham sido dadas provas de que a indústria da União estava realmente a optar pela gama de qualidade superior.
(379)
Uma parte interessada considerou que a Comissão não tinha tido em consideração o impacto da alteração do consumo e da crise na indústria da União. Considerou-se, em particular, que a Comissão tinha concluído erroneamente que os preços de importação baixariam devido à crise, quando a evolução real nos seis meses seguintes ao PIR registou uma diminuição dos volumes e uma subida dos preços.
(380)
Uma parte interessada considerou que a Comissão não tinha apresentado provas suficientes para demonstrar que as deficiências estruturais não seriam a razão para os problemas que a indústria enfrenta. Segundo esta parte, o argumento de que o prejuízo também afectou as empresas que tinham alterado o modelo de negócios tinha de ser rejeitado, pois uma alteração no modelo de negócios em si não indica necessariamente que não haja problemas estruturais.
(381)
Além dos outros factores acima mencionados, uma parte interessada alegou que a Comissão não tinha avaliado na análise global de outros factores, os efeitos da remodelação do modelo de negócios sobre os lucros dos produtores da União e o efeito da externalização na indústria da União, bem como o efeito da falta de trabalhadores especializados.
(382)
A este respeito, recorde-se que se efectuou uma análise muito cuidada e exaustiva de outros factores no contexto do reexame. Também se recorda, como indicado no considerando 285, que estes factores foram analisados em conjunto e também individualmente; por conseguinte, a alegação de que a Comissão utilizou uma abordagem de isolacionismo não pode ser aceite.
(383)
Em relação ao impacto das importações provenientes de países terceiros, o inquérito tinha estabelecido que havia diferenças consideráveis no preço de importação entre os países em causa e outros países terceiros, a maioria dos quais tem preços médios significativamente mais elevados do que a RPC e o Vietname. Recorde-se, tal como mencionado no considerando 277, que estas diferenças também se aplicam à Índia e, em comparação com a RPC, também à Indonésia. Além disso, mesmo que se ignorasse a diferença nos preços de importação, as partes de mercado da Índia e da Indonésia correspondem apenas a 8 % e a 5 % respectivamente, enquanto a parte de mercado da RPC e do Vietname corresponde a 29 %. Em termos de volume, o impacto das importações não quebram o nexo de causalidade.
(384)
O considerando 265 fornece uma análise exaustiva no que se refere à concorrência entre o calçado importado dos países em causa e o calçado fabricado na União. Neste contexto, só há a acrescentar que as conclusões relativas às empresas incluídas na amostra que tinham alterado o seu modelo de negócios demonstram claramente que esta parte da indústria está a optar por um segmento de produtos de gama superior. Também se registou uma presença significativa de importações objecto de dumping nos segmentos de gama média/superior. As provas sobre os tipos de produtos fabricados na União e os das importações foram incluídas no dossier não confidencial. Tal como já estabelecido no inquérito anterior, o segmento de gama média/superior correspondia essencialmente a produtos de marca com preços de retalho mais elevados. Os segmentos inferiores correspondem a produtos sem marca, com preços mais baixos. Tendo em conta o que precede, a alegação de que a análise da concorrência entre os produtos carecia de uma base factual não pode ser aceite.
(385)
Em conformidade com o considerando 278 e seguintes, foi efectuada uma análise exaustiva relativamente ao impacto da alteração das tendências do consumo. No que diz respeito à crise económica, houve muito cuidado no inquérito para assegurar que o efeito da recessão não tinha sido atribuído às importações objecto de dumping. Neste contexto, deve ser sublinhado em primeiro lugar que o PIR, no qual se baseou a análise do prejuízo, abrange um período anterior à crise. O efeito da recessão não está reflectido, por conseguinte, na análise do PIR. Considerando o facto de um número de partes interessadas terem argumentado que no cerne dos problemas enfrentados pela indústria da União se encontra a crise económica e não as importações objecto de dumping, efectuou-se, no entanto, uma análise adicional para avaliar, em particular, os acontecimentos posteriores ao PIR. Um aumento dos preços das importações no período de seis meses seguinte ao PIR não invalida as conclusões indicadas no considerando 302 de que a recessão poderia aumentar o efeito do dumping. A esperada pressão sobre os preços aplicar-se-ia a todos os níveis, incluindo a nível dos preços de retalho. Atendendo ao precedente, a alegação de que o efeito da quebra no consumo e da recessão económica não foi tomado em consideração tem de ser rejeitada.
(386)
No documento de divulgação encontra-se uma análise exaustiva da situação da indústria da União em relação à alteração do modelo de negócios e da eficácia. Neste contexto, há que acrescentar que o efeito da alteração do modelo de negócios pode ser visto, claramente, na tendência positiva dos indicadores de prejuízo deste grupo de empresas. A melhoria da relação entre custos e preços demonstrou que este novo modelo de negócios foi elaborado com base na eficácia e que é viável. A alegação de que a alteração do modelo de negócios não provaria a eficácia da indústria da União deve, por conseguinte, ser rejeitada.
(387)
Por fim, há que relembrar que, ao contrário do que se alega, o impacto da alteração do modelo de negócios sobre a rendibilidade, as vendas e a produção foi analisado e foi tomado em consideração ao avaliar a alegação de que a indústria da União sofria de problemas estruturais. Do mesmo modo, tal como explicado no considerando 23, o modelo de negócios correspondente à externalização está presente na análise. No entanto, também foi feita uma avaliação, na secção relativa ao interesse da União, sobre a situação dos importadores e retalhistas, tendo sido analisados todos os dados fornecidos pelo único produtor colaborante excluído da definição de indústria da União. No que diz respeito à alegação não fundamentada de que a falta de trabalhadores especializados seria a causa dos problemas sofridos pela indústria da União, este argumento já foi tratado no considerando 244, não sendo pois necessários mais esclarecimentos. Atendendo ao precedente, a alegação de que a Comissão não tomou em consideração outros factores tem de ser rejeitada.
K. INTERESSE DA UNIÃO
1. INTRODUÇÃO
(388)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente da indústria da União, de outros produtores da União, dos importadores, dos retalhistas/distribuidores e dos consumidores.
(389)
A fim de avaliar as consequências prováveis da continuação ou cessação das medidas, a Comissão solicitou informações a todas as partes interessadas pertinentes. Embora não necessário de um ponto de vista jurídico, considerou-se adequado, devido à complexidade do caso, reunir, na medida do possível, informações suplementares numa perspectiva mais larga do que é prática habitual da União. Esta abordagem permitiu à autoridade responsável pelo inquérito verificar a validade das conclusões. No que diz respeito à indústria da União, solicitou-se não apenas às empresas incluídas na amostra utilizada no presente inquérito de reexame que facultassem dados específicos, mas igualmente a outros produtores da União. Ao todo, reuniram-se as observações de 14 produtores da União e as informações de nove associações da indústria do calçado. Foram enviados questionários de amostragem a 139 empresas conhecidas como importadoras do produto em causa, ou que figuravam na lista dos importadores deste produto anexa ao pedido. Várias outras empresas pediram o questionário. 21 importadores preencheram-no e afirmaram estar dispostos a ser incluídos na amostra. Foram igualmente enviados questionários específicos para fins da presente análise às associações de importadores, bem como a grossistas, distribuidores, retalhistas e suas associações. Foram recebidas oito respostas. Por último, foram igualmente contactadas associações de consumidores sobre questões específicas. Três responderam.
(390)
O facto de o presente inquérito ser um reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido das actuais medidas anti-dumping sobre as partes em causa. Nesta base, analisou-se se, não obstante as conclusões sobre a continuação do dumping e do prejuízo, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas não seria do interesse da União.
2. INTERESSE DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(391)
No que diz respeito à indústria da União, como se refere nas secções G.2, G.3 e G.4, o inquérito mostrou que uma parte importante dos produtores da União pôde beneficiar da instituição das medidas. O desmoronamento económico estabelecido no inquérito inicial e que levou à instituição das medidas anti-dumping definitivas cessou ao mesmo tempo que as perdas contínuas registadas em termos de partes de mercado, de rendibilidade e de emprego. Esta estabilização da situação da indústria da União é, de facto, considerada como uma melhoria importante, já que mostra que, num período relativamente curto, uma grande parte dos produtores da União pôde inverter a tendência no sentido da baixa observada antes da instituição das medidas. De facto, o reexame revelou que há ainda uma importante produção/fabrico de calçado com a parte superior de couro na União, representando cerca de 360 milhões de pares de sapatos no PIR e dando emprego a quase 260 000 pessoas. Convém recordar que estes produtores, na sua grande maioria, são pequenas ou médias empresas vitais para a prosperidade de certas regiões. Uma parte importante destes produtores adoptou modelos de negócios que reforçaram a sua competitividade, nomeadamente ao optarem por gamas de qualidade superior, concentrando-se em produtos de valor mais elevado, criando marcas, racionalizando os seus canais de distribuição, ou ainda criando redes de cooperação na vizinhança ou noutros locais, como descrito no considerando 201 e seguintes. No que se refere à parte ainda significativa, embora decrescente, da indústria da União cuja situação se continuou a deteriorar em todos os planos, apesar da instituição das medidas, esses produtores, mesmo assim, foram beneficiados na medida em que as medidas impediram a sua deterioração ainda mais rápida e eventual falência, deixando-lhes o tempo de se adaptarem a condições de mercado em mutação.
(392)
Por outro lado, o inquérito mostrou que dois anos após a instituição das medidas, a indústria da União na sua globalidade encontra-se ainda numa situação frágil e vulnerável ao efeito das importações objecto de dumping, que acarretam a subcotação dos preços da indústria da União, como se explica no considerando 259 e seguintes.
(393)
Em resumo, a indústria tirou partido das medidas e mostrou-se capaz de melhorar a sua situação e a sua viabilidade assim que as medidas atenuaram os efeitos do dumping prejudicial.
(394)
A esse respeito, várias partes interessadas afirmaram, e reiteraram após a divulgação das conclusões definitivas, que as medidas não tiveram o efeito desejado que consiste em restituir algumas partes de mercado aos produtores da União ou recuperar a produção, mas beneficiaram sobretudo os produtores de outros países terceiros. Convém notar que, como se indica no quadro 10, a parte de mercado da indústria da União permaneceu estável, enquanto a parte de mercado das importações provenientes de outros países aumentou consideravelmente. A simples leitura destes números revela que a indústria da União estabilizou a sua posição no mercado desde a instituição das medidas anti-dumping. Numa situação caracterizada pela diminuição constante das vendas e das partes de mercado, como se viu no inquérito inicial, a estabilização a um nível de cerca de 40 % de parte do mercado deve ser considerada como uma grande vitória para a indústria da União. Reitere-se, por outro lado, que as medidas anti-dumping não são instituídas para criar emprego na União ou, a prazo, restituir a produção na União (ou travar as importações), mas sim para restabelecer condições de mercado equivalentes entre os produtos europeus e as importações objecto de dumping. As medidas anti-dumping apenas são instituídas com o objectivo de restaurar condições de comércio leal no mercado da União e, por conseguinte, de permitir aos produtores da União restabelecerem-se, aumentando as suas vendas e/ou os seus preços a níveis sustentáveis. Além disso, como indicado no quadro 8, o preço médio de importação dos produtos provenientes de países terceiros era significativamente mais elevado ou as importações desses países apresentavam volumes relativamente inferiores, de modo que o seu efeito sobre os produtores da União é menos pronunciado. Em conclusão, os produtores da UNIÃO beneficiaram da instituição das medidas porque a perda contínua de partes de mercado foi travada, estabilizaram os volumes de vendas e conseguiram aumentar a rendibilidade e os preços de venda. Perante estes elementos, o argumento é rejeitado.
(395)
Se as medidas forem mantidas é de prever que a indústria da União continue a beneficiar delas, pelo menos mantendo a sua posição de mercado relativa que reforçará assim que superar os efeitos negativos da recessão. Durante a recessão, as medidas ajudariam provavelmente a atenuar o efeito dos importantes volumes de importações a baixos preços e objecto de dumping, impedindo outra vaga de importações como se observou antes da instituição das medidas, nomeadamente em 2005 após a revogação dos contingentes. Já que a concorrência aumentou em todas as gamas do produto, devido às tendências da moda, que tornaram os tipos do produto permutáveis, as medidas permitiriam igualmente proteger os produtos fabricado na União impedindo as importações objecto de dumping de penetrar no seu segmento. De facto, como foi estabelecido durante o inquérito, alguns produtores dos países em causa subiram de gama, produzindo cada vez mais calçado de gama média e até topo de gama. Isto permitiria à indústria da União conservar a sua posição relativa e assim salvaguardar uma taxa de emprego elevada.
(396)
É igualmente de prever que, com a melhoria das condições económicas e o aumento de consumo, as pessoas estejam dispostas a gastar mais no calçado, nomeadamente no calçado de maior valor, o que beneficiará mais os produtores europeus. Neste cenário, a prorrogação das medidas permitiria a um número crescente de produtores da União (continuar a) desenvolver o seu modelo de negócios, método de produção e canais de distribuição e, assim, melhorar progressivamente a sua situação financeira, como ficou demonstrado no período de inquérito de reexame.
(397)
Se as medidas caducarem, é de prever que a concorrência já feroz, em especial no segmento da gama média/inferior, se intensificará bastante. É também de esperar que esta concorrência reforçada sobre os preços no segmento da gama baixa/média influencie directamente os preços de todos os outros estilos de calçado. É muito provável que este fenómeno, por sua vez, represente um perigo para os numerosos produtores da União que conseguiram redefinir o modelo de negócios e melhorar a sua situação. Como a situação financeira e a rendibilidade destes produtores não são suficientemente sólidas para resistirem à pressão exercida sobre os preços pelos importantes volumes de importações objecto de dumping, que, durante um largo período, acarretaram uma forte subcotação dos preços da indústria da União, é muito provável que muitos outros produtores desapareçam e que os produtores europeus e as empresas europeias que fornecem bens e prestam serviços à indústria europeia acusem importantes perdas em termos de emprego directo.
3. ANÁLISE SUPLEMENTAR RELATIVA AO INTERESSE DOS FABRICANTES DA UNIÃO
(398)
Para obter uma imagem mais completa do interesse dos fabricantes da União, para além da análise habitual do impacto sobre a indústria da União na globalidade, foram recolhidas informações suplementares junto das associações nacionais da indústria do calçado e das empresas incluídas na amostra utilizada no inquérito inicial. Além disso, um produtor que colaborou mas que foi excluído da indústria da União, e cuja actividade na União continua a ser importante, comunicou as suas observações.
(399)
As informações suplementares recolhidas junto das associações nacionais da indústria do calçado apresentam um quadro contrastado, conforme se trate de um Estado-Membro que ainda possui uma importante produção de calçado ou de um Estado-Membro que tem importantes interesses na importação de calçado. Cinco associações nacionais que representam uma importante produção de calçado eram favoráveis à manutenção das medidas, cujas vantagens sublinharam para os seus produtores nacionais, quatro outras associações que representam países nos quais a produção de calçado foi transferida, em grande parte ou inteiramente, para países terceiros ou que importam importantes volumes apesar de uma grande capacidade de produção, declararam que, de um modo geral, a manutenção das medidas iria contra o interesse da União. Estas quatro associações representavam um maior número de empresas cuja principal actividade é a importação ou a distribuição/venda a retalho. Portanto, as suas observações foram igualmente tidas em conta nos considerandos seguintes que tratam dos interesses dos importadores independentes e dos retalhistas. Globalmente, o volume total de produção atribuído a estas quatro associações era sensivelmente inferior ao das cinco associações que afirmaram que as medidas beneficiariam os fabricantes.
(400)
Além disso, os produtores da União incluídos na amostra do inquérito inicial foram igualmente contactados para completar o quadro e analisar as alegações de que a indústria da União teria desaparecido e que, por conseguinte, não beneficiara da instituição das medidas. Esta recolha suplementar de informações junto dos produtores da União incluídos na amostra do inquérito inicial justificava-se igualmente, do ponto de vista do interesse da União, porque o sector do calçado da União pertence a uma indústria tão fragmentada e heterogénea que a amostra para a avaliação do prejuízo é inevitavelmente pequena.
(401)
A análise da situação dos produtores da União incluídos na amostra do inquérito inicial indica que todas as empresas colaborantes incluídas na amostra do inquérito inicial conservaram uma importante parte da sua produção na União. No conjunto, eram favoráveis à manutenção das medidas anti-dumping e sublinharam a sua incidência positiva no emprego na União. Ao mesmo tempo, a maior parte transferira parcialmente alguns sectores da sua produção de calçado para países fora de União, nomeadamente para um dos países interessado, e procurava soluções complementares no âmbito da estratégia de negócios adoptada, para reforçar a sua competitividade. As empresas que continuaram a produzir localmente na União são especializadas no topo de gama, produtos de maior qualidade que têm prazos de fabrico relativamente curtos. As respostas destes produtores da União da amostra constituída para o inquérito inicial confirmaram que, como descrito na parte consagrada ao prejuízo sofrido pelos produtores da União incluídos na amostra, foram implementados diferentes modelos de negócios e alguns destes produtores da União adaptaram-se à evolução do mercado de diversas maneiras, nomeadamente transferindo uma parte da sua produção para países terceiros e/ou outros países da União, modificando os seus circuitos de venda, investindo na qualidade e na imagem de marca, etc. Estas respostas confirmam igualmente o quadro geral descrito acima quanto às vantagens, para a indústria da União, da manutenção das medidas e desvantagem da sua revogação.
(402)
Por último, para ter um quadro completo dos interesses dos fabricantes na União, foi igualmente analisada a resposta do produtor excluído da definição da indústria da União. Este forneceu uma resposta global sobre todas as suas actividades europeias, assim como respostas específicas dos seus dois sítios de fabrico europeus. Este produtor tinha-se oposto ao pedido de reexame, porque não era favorável à manutenção das medidas anti-dumping.
(403)
A empresa tem dois sítios de produção na União que são fábricas de montagem, utilizando partes superiores de calçado fabricadas na Ásia. Os volumes de produção destes dois sítios, no entanto, diminuíram consideravelmente entre 2005 e o PIR. Enquanto, em 2005, o calçado importado representava menos da metade dos volumes de calçado vendidos por esta empresa, esta proporção aumentou sensivelmente durante o PIR, no qual a maioria do calçado vendido por esta empresa era comprada directamente na Ásia. De acordo com informações mais recentes, esta empresa reduz actualmente ainda mais as suas actividades de produção na União, que substitui por importações.
(404)
Embora esta empresa tenha reduzido consideravelmente as suas actividades de fabrico na União, isso acarretou apenas uma ligeira baixa do número total de pessoas empregadas por ela na União. Afigura-se que, desde 2005, a empresa tinha aumentado o seu volume de negócios global e melhorado consideravelmente a sua rendibilidade. Assim, tinha podido recrutar pessoal suplementar na União, em domínios que não o fabrico (administração, desenho e concepção, marketing e vendas, etc.). Resulta das informações disponíveis que, se é verdade que os direitos anti-dumping tiveram uma incidência negativa nos resultados financeiros desta empresa, não foram assim tão significativos quando a sua rendibilidade total melhorou. A existência das medidas anti-dumping não a impediu de continuar a transferir a sua produção para países terceiros, incluindo os países em causa. Por outro lado, a instituição das medidas também não a levou a aumentar as suas actividades de produção na União. As decisões estratégicas relativas às actividades de produção parecem, deste modo, ter sido motivadas por considerações financeiras mais vastas.
(405)
Se as medidas forem mantidas, a empresa continuará muito provavelmente a ser afectada pelos direitos anti-dumping, já que continuará provavelmente a importar dos países em causa. A importância deste impacto negativo dos direitos continuará com toda a probabilidade a ser pouco significativa, dado que esta empresa pode diversificar as suas fontes de importação, como já o fez no passado. Em contrapartida, a revogação das medidas beneficiaria esta empresa, que importa dos países em causa, e seria consequentemente susceptível de aumentar ainda mais a sua rendibilidade.
(406)
Em conclusão, uma análise exaustiva de outros produtores da União confirma as conclusões gerais de que os produtores desenvolveram vários modelos de negócios diferentes e parecem, na sua maioria, ter beneficiado da instituição das medidas anti-dumping, pois declararam ter melhorado ligeiramente a sua situação e aumentado a sua competitividade adaptando, nomeadamente, as estratégias de produção e os circuitos de venda. As informações disponíveis sugerem que a maior parte destes produtores continuaria a beneficiar da manutenção das medidas, pelo menos no que diz respeito à sua decisão de manter as actividades de produção na União. Estes produtores, em contrapartida, sofreriam com a revogação das medidas porque as importações objecto de dumping provenientes dos países em causa exerceriam uma pressão no sentido da baixa sobre os preços em todas as gamas dos seus produtos.
(407)
É muito provável que os efeitos negativos sobre determinados produtores que transferiram a sua produção para os países em causa permaneçam de uma amplitude não desproporcionada, como foi provado no passado e dado que as medidas não os impediram de continuar a transferir a sua produção para os países em causa. O impacto dos direitos anti-dumping sobre estes produtores dependerá, por conseguinte, essencialmente da sua decisão em matéria de abastecimento. Seriam, então, as próprias empresas que controlariam o impacto dos direitos anti-dumping.
4. INTERESSE DOS IMPORTADORES INDEPENDENTES
4.1. Generalidades
(408)
O inquérito de reexame confirmou que existiam duas categorias principais de importadores. Uma compreende principalmente empresas que importam calçado, cuja produção foi externalizada para países terceiros, e revendem-no sob a sua própria marca. Estas empresas mantêm geralmente uma parte importante das suas actividades na União, nomeadamente a concepção, a investigação e o desenvolvimento, bem como o abastecimento em matérias-primas, e, por vezes, têm mesmo a sua própria cadeia de distribuição. Resulta do acima exposto que esta categoria de importadores possui actividades de importante «valor acrescentado» no território da União, onde emprega geralmente um número relativamente elevado de trabalhadores. A outra categoria compreende importadores que são puros comerciantes, que privilegiam o volume em relação à marca - essencialmente comercializam o calçado sob uma «marca privada». Estes importadores têm, em geral, custos estruturais mais baixos e actividades que geram menos valor acrescentado na União.
(409)
Apurou-se que nestas duas categorias principais existem diferentes modelos de negócios. Por exemplo, na primeira categoria, podem-se distinguir marcas de origem europeia, mas igualmente marcas não europeias, bem como calçado tanto clássico como prático. Na segunda categoria, encontram-se importadores com a sua própria loja de venda a retalho, mas também importadores que vendem apenas a grossistas/distribuidores. Algumas das empresas desta segunda categoria vendem apenas calçado sob uma marca privada, enquanto outros terão acordos de abastecimento específicos com marcas estabelecidas, e/ou acordos de licença e/ou acordos de associação temporária.
(410)
Tendo em conta a diversidade dos importadores, como acima se descreve, e a fim de obter uma imagem tão completa quanto possível, a situação dos importadores foi analisada sob vários ângulos diferentes. Em primeiro lugar, foram analisadas as observações recebidas dos importadores e respectivas associações. Foram igualmente consultadas e utilizadas estatísticas e publicações pertinentes. Por último, em relação a alguns dados económicos essenciais, foram utilizadas as informações verificadas da amostra de importadores.
(411)
Como já foi referido acima, para estabelecer determinados dados económicos essenciais, decidiu-se constituir uma amostra de importadores. Esta decisão baseia-se no facto de o inquérito inicial ter revelado que o número de importadores dispostos a colaborar era elevado, tendo muitos deles respondido ao questionário. Considerou-se, assim, adequado recorrer à amostragem no presente inquérito de reexame.
(412)
Como já se referiu no considerando 37, dos 21 importadores da União que se mostraram dispostos a colaborar no inquérito, oito foram incluídos na amostra. A amostra compunha-se das cinco empresas mais importantes, em termos de volumes e valor das importações e revendas na União, e de alguns importadores menos importantes, para ter um leque mais representativo das partes que se dispuseram a colaborar e da diversidade dos modelos de negócios, da localização geográfica e das gamas de produtos. As empresas incluídas na amostra representavam o número máximo de empresas sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. De acordo com os números disponíveis na fase de inquérito, os importadores incluídos na amostra representavam quase 18 % dos importadores da União do produto em causa durante o PIR. Uma das empresas incluídas na amostra acabou por não responder ao questionário, embora tivesse afirmado a sua vontade de ser incluída na amostra, e todos os esforços envidados para obter a colaboração deste pequeno importador foram vãos. Por conseguinte, esta empresa teve de ser excluída da amostra. Os sete outros importadores incluídos na amostra colaboraram plenamente no inquérito e responderam ao questionário nos prazos.
(413)
Como indicado acima, os dados verificados (agregados) dos importadores incluídos na amostra permitiram, nomeadamente, uma análise exaustiva de certos parâmetros económicos essenciais que, atendendo ao número elevado de operadores, só podia razoavelmente ser realizada a partir de uma amostra. A análise da situação dos importadores, contudo, não se limitou às informações fornecidas no âmbito da amostragem. Para a análise do interesse da União foram tomados igualmente em consideração artigos da imprensa especializada, estudos de mercado, bem como informações obtidas junto das partes interessadas. A utilização destas informações permitiu ainda garantir que todos os principais modelos de negócios aplicados neste sector estavam suficientemente representados no âmbito desta análise.
(414)
Com base nas informações verificadas entregues pelos importadores incluídos na amostra e outras informações que figuram no dossier, considera-se que a importação e a revenda a distribuidores/retalhistas do produto em causa deram emprego a cerca de 23 000 pessoas na União durante o PIR.
4.2. Volumes de importação
(415)
Como reflectido no quadro 4, os dados do Eurostat mostram que, desde 2005, as importações do produto em causa sofreram uma forte diminuição de cerca de 90 milhões de pares. Durante o mesmo período, as importações de calçado de couro provenientes de outros países passaram de cerca de 43 milhões de pares para 201 milhões de pares. Daqui resulta que, durante o PIR, o nível das importações provenientes de outros países excedeu 4 % o das importações provenientes da RPC e do Vietname, enquanto em 2005, os volumes importados destes dois países eram bem superiores (+ 80 %) aos importados de todos os outros países. Os dados do Eurostat indicam igualmente que, desde 2005, o total das importações do produto em causa diminuiu 11 %.
(416)
Um grande importador que colaborou no inquérito mas não participou na amostragem declarou uma evolução similar das suas importações. Esta empresa afirmou que as suas compras do produto em causa se reduziram em 25 % desde 2005, enquanto as suas importações de calçado de couro provenientes de outros países aumentaram de forma significativa.
(417)
No que diz respeito aos importadores incluídos na amostra, as suas importações de calçado de couro durante o período compreendido entre 2005 e o PIR seguiram a evolução seguinte em termos de volumes:
Quadro 19
Volumes de importação dos importadores incluídos na amostra (pares)
2005
2006
2007
PIR
RPC e Vietname
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
valor indexado
100
104
89
99
Outros países
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
valor indexado
100
122
172
213
(418)
Em consonância com as estatísticas gerais, os importadores incluídos na amostra aumentaram consideravelmente as suas compras de calçado de couro junto dos outros países. Os volumes de importação provenientes da RPC e do Vietname permaneceram relativamente estáveis desde 2005, apesar de uma certa queda em 2007, seguidos de recuperação no PIR, que os colocou praticamente ao mesmo nível de 2005. Resulta que, no que diz respeito aos importadores incluídos na amostra, o volume global das vendas de calçado de couro aumentou cerca de um terço desde 2005, com uma tendência estável por parte dos países em causa, apesar da instituição das medidas anti-dumping, e uma tendência ascendente por parte dos países terceiros. Entre os países terceiros que beneficiaram deste aumento dos volumes de importação, a Indonésia e a Índia encontram-se em primeiro lugar.
(419)
As empresas incluídas na amostra apresentam uma tendência estável em termos de compras junto dos países em causa, o que não corresponde à tendência observada pelo Eurostat (uma baixa importante). Uma análise mais cuidadosa sugere que a estabilidade das importações provenientes dos países em causa se deve ao facto de um dos grandes importadores incluídos na amostra (a contracorrente da tendência observada não apenas pelo Eurostat, mas igualmente sentida pelos outros importadores incluídos na amostra) ter aumentado apreciavelmente as suas compras junto dos países terceiros; além disso, para satisfazer a procura, aumentou de forma considerável as suas importações provenientes dos países em causa, neutralizando, assim, a tendência global decrescente constatada a nível da amostra. Tendo em conta o que precede, conclui-se que as importações do produto em causa a nível da amostra seguiram uma evolução consentânea com a análise quantitativa dos dados do Eurostat, ou seja, uma baixa geral das importações provenientes dos países em causa.
4.3. Preço de compra
(420)
Como indicado nos quadros 5 e 8, os dados do Eurostat parecem indicar que os preços médios de importação do calçado de couro em proveniência tanto dos países em causa como dos países terceiros têm aumentado desde 2005, e os preços de importação CIF do calçado de couro proveniente dos países terceiros revelam mesmo um aumento ligeiramente mais marcado do que os do calçado de couro proveniente dos países em causa. No entanto, já que a selecção das gamas de calçado importado tem um impacto importante nos preços e que se alterou talvez de forma considerável para todos os países de exportação, os preços médios, que podem ser calculados a partir dos volumes e valores declarados pelo Eurostat, não são necessariamente mais exactos para estabelecer as tendências dos preços. A esse respeito, a tendência dos preços dos importadores incluídos na amostra pode ser considerada como mais significativa, porque a selecção de gamas dos produtos dos importadores mudou provavelmente pouco, já que estas empresas há já muito que se especializaram em determinados tipos e estilos de calçado.
(421)
Como se descreve nos considerandos 412 e 408 e seguintes, os importadores incluídos na amostra representam diversos modelos de negócios que se traduzem, nomeadamente, em diferenças importantes a nível dos preços médios por importador. Além disso, alguns destes importadores venderam muitos milhões de pares por ano, enquanto outros venderam «apenas» algumas centenas de milhares por ano. Em terceiro lugar, para alguns destes importadores, os volumes de venda (e, por conseguinte, o seu peso na amostra) flutuaram fortemente ao longo de todo o período considerado. Por estas razões, a Comissão considerou que a média ponderada devia ser complementada por uma análise da média aritmética, a fim de se obter uma imagem completa das tendências pertinentes.
(422)
Os preços médios de importação dos importadores incluídos na amostra durante o período compreendido entre 2005 e o PIR são os seguintes:
Quadro 20
Preços médios de importação dos importadores incluídos na amostra (EUR )
2005
2006
2007
PIR
RPC e Vietname
CIF: média ponderada
11,10
11,81
10,24
10,07
valor indexado
100
106
92
91
CIF: média aritmética
10,17
11,42
10,54
10,42
valor indexado
100
112
104
102
Preço no destino (10): média ponderada
11,72
13,43
12,12
11,88
valor indexado
100
115
103
101
Preço no destino (10): média aritmética
10,74
12,98
12,48
12,30
valor indexado
100
121
116
115
Outros países
CIF: média ponderada
13,11
12,71
10,85
10,46
valor indexado
100
97
83
80
CIF: média aritmética
12,21
12,56
12,59
11,53
valor indexado
100
103
103
94
(423)
A análise dos preços de importação CIF dos produtos provenientes da RPC e do Vietname desde 2005, ou seja o último ano sem medidas anti-dumping, até ao PIR mostra um aumento de 2 % (média aritmética) ou uma descida de 9 % (média ponderada). Na globalidade, os dados analisados indicariam preços de importação estáveis ou algo no sentido da baixa antes dos direitos de importação e dos direitos anti-dumping. Nos dois cenários, os preços de importação antes dos direitos aumentaram fortemente em 2006 para em seguida diminuir.
(424)
Simultaneamente, os preços CIF de importação de calçado de couro proveniente de outros países caíram nas duas avaliações (- 20 % a - 6 %). Por conseguinte, a diferença entre os preços de importação do calçado de couro proveniente dos países em causa, antes dos direitos, e os do calçado proveniente de outros países diminuiu e passou de cerca de 2,00 EUR por par para 1,00 EUR (em percentagem: de cerca de 20 % para cerca de 10 % - médias aritméticas) ou de 2,00 EUR para 0,50 EUR (em percentagem: de cerca de 20 % para cerca de 5 % - médias ponderadas). Os direitos anti-dumping apenas são acrescentados nos casos da RPC e do Vietname. Os preços médios no destino (ou seja os preços de importação que incluem os custos de importação, os direitos de importação e, se aplicável, os direitos anti-dumping) do calçado de couro proveniente da RPC e do Vietname, por um lado, e proveniente de outros países, por outro, podem, portanto, ser agora considerados como estando a níveis mais comparáveis. Por esta razão, os preços do calçado de couro fabricado nos outros países tornam-se mais atractivos quando comparados com os preços do calçado fabricado nos países em causa.
4.4. Preço de revenda
(425)
Em relação aos preços de revenda dos importadores foram obtidas informações pormenorizadas através da amostra de importadores. Os preços de revenda do produto objecto de reexame praticados pelos importadores incluídos na amostra registaram a seguinte evolução:
Quadro 21
Preços médios de revenda dos importadores incluídos na amostra (EUR )
2005
2006
2007
PIR
Média ponderada
34,62
36,97
33,68
32,28
valor indexado
100
107
97
93
Média aritmética
27,09
29,72
28,46
29,24
valor indexado
100
110
105
108
(426)
Os dados acima indicam preços de revenda estáveis ou em ligeiro aumento ao longo do período entre 2005 e o PIR. Em 2006, os preços de revenda aumentaram de 7 % para 10 %, o que corresponde ao aumento dos preços de compra CIF em 2006 (ver considerando 422). Entre 2006 e o PIR, os preços de revenda diminuíram.
(427)
O inquérito não revelou qualquer informação ou elemento indicando que os preços de revenda dos outros importadores teriam seguido uma evolução diferente da acima descrita.
4.5. Rendibilidade
(428)
Em relação aos importadores incluídos na amostra, a rendibilidade foi estabelecida combinando a imagem dos preços de importação e revenda acima descrita com a evolução dos outros factores de custo dos importadores. Após a divulgação das conclusões, alguns dos importadores incluídos na amostra questionaram os dados de lucro individuais utilizados e solicitaram que fossem aceites dados revistos. Alguns pedidos foram aceites e corrigiram-se alguns erros. O novo quadro da rendibilidade é o seguinte:
Quadro 22
Lucro médio sobre o produto em causa alcançado pelos importadores incluídos na amostra
(lucro líquido antes de impostos/volume de negócios)
2005
2006
2007
PIR
Média ponderada
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Média aritmética
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Nota: com exclusão do lucro sobre as vendas dos importadores aos consumidores (vendas a retalho).
(429)
Os números acima referidos foram calculados com base nos lucros realizados sobre o produto em causa comunicados pelos importadores incluídos na amostra. Em certos casos, os números comunicados tiveram de ser revistos na sequência de uma verificação no local. Tal como referido acima, depois da divulgação definitiva, quatros importadores incluídos na amostra puseram em causa a análise individual de rendibilidade que lhes dizia respeito e reiteraram que deviam ser aceites os dados revistos tal como apresentados depois da verificação no local. No que diz respeito a um importador incluído na amostra, salienta-se que a sua alegação relativa aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais («VAG») foi parcialmente aceite, tendo-se corrigido um erro de dactilografia, o que causou uma pequena diminuição da rendibilidade da amostra tal como divulgada às partes interessadas. No entanto, a alegação de que os VAG inicialmente apresentados deviam ser aceites e que, além disso, devia ser tida em consideração uma quantia significativa de royalties que alegadamente tinha de ser paga à empresa coligada estabelecida no exterior da União tem de ser rejeitada. No que diz respeito aos VAG inicialmente apresentados, constatou-se durante a visita de verificação que estes tinham sido sobrestimados, pois a empresa não foi capaz de fundamentar os valores alegados. Assim, procedeu-se a uma correcção com base nos documentos recebidos durante a visita de verificação. Quanto aos custos alegados das royalties, esta quantia só foi reivindicada depois da visita de verificação, não tendo a alegação sido suficientemente fundamentada. No que diz respeito ao segundo importador incluído na amostra, este também reiterou o seu pedido no sentido de se aceitarem os dados de rendibilidade revistos elaborados com base nos lucros declarados num documento alegadamente apresentado às autoridades dos EUA. A este respeito, há que salientar que a empresa tinha apresentado um quadro de rendibilidade para o produto em causa que foi confirmado durante a verificação, dado que pôde ser inteiramente conciliado com as contas objecto de auditoria e outros dados disponíveis.
O documento enviado depois da verificação apenas mencionava um nível de lucro geral para a «Europa» e incluía todos os produtos, bem como, provavelmente, todas as operações realizadas fora dos 27 Estados-Membros da União mas que se encontram geograficamente dentro da Europa (Suíça, países dos Balcãs). Este documento não pôde ser ligado aos dados verificados no local e, por conseguinte, a alegação foi rejeitada. Depois da divulgação dos dados, a empresa forneceu mais pormenores a este respeito, mas devido ao atraso na entrega e à falta de provas fundamentadas, também não puderam ser considerados. A segunda alegação desta empresa relacionava-se com elementos de custo que deviam ter sido tomados em consideração, dois dos quais não puderam ser ligados às informações verificadas no local. No entanto, aceitou-se tomar em consideração um terceiro elemento de custo que foi inteiramente confirmado durante a verificação mas que tinha sido omitido no quadro. O impacto sobre o lucro total, contudo, foi limitado. O terceiro importador, inicialmente, tinha apenas apresentado dados de rendibilidade para uma pequena parte das suas operações na União. Os dados apresentados não podem ser considerados representativos para as operações da empresa na União em geral uma vez que existem diferenças significativas entre as regiões no que diz respeito aos custos e ao rendimento. Assim, os dados de rendibilidade foram complementados durante a verificação no local pelos restantes números relativos às operações na União, com base em todas as informações verificáveis disponíveis. A empresas contestou o resultado destes cálculos e apresentou no final da visita de verificação um quadro de rendibilidade revisto que apenas diferia da Comissão num elemento do cálculo, ou seja, o custo de compra. Uma vez que este custo de compra proposto não pôde ser ligado às informações disponíveis, contrariamente aos custos de compra tal como estabelecidos pela Comissão, o quadro revisto não foi aceite. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada, tendo sido utilizados os dados de rendibilidade determinados durante a verificação no local. Depois da divugação, o quarto importador contestou os seus próprios dados apresentados de rendibilidade, verificados e aceites sem mais ajustamentos durante a visita de verificação no local, argumentando que toda a metodologia usada não seria exacta. No entanto, dado que a empresa não sugeriu uma metodologia diferente a aplicar para determinar o lucro sobre o produto em causa, a alegação tem de ser rejeitada como não fundamentada.
(430)
Recorde-se que, no inquérito inicial, os importadores colaborantes indicaram, nas respostas ao questionário, um lucro médio líquido ponderado de 12 % para o período que vai de 1 de Abril de 2004 a 31 de Março de 2005. No presente inquérito de reexame, os dados verificados dos importadores incluídos na amostra mostraram, contudo, que o seu lucro médio ponderado era, em 2005, superior a 20 %. Em 2006, assistiu-se a uma queda considerável da rendibilidade, de mais de 18 pontos percentuais numa base média ponderada e perto de 12 pontos percentuais numa base média aritmética. Apurou-se que a maior parte dos contratos de venda já tinha sido assinada antes da instituição das medidas provisórias em Março de 2006 e, em muitos casos, os preços de venda acordados não tinham em conta a possível instituição de direitos anti-dumping. Por conseguinte, o lucro dos importadores incluídos na amostra realizado sobre o produto em causa registou uma diminuição em 2006. Em 2007 e no PIR, o lucro voltou a subir, mas ainda é 8 a 16 pontos percentuais inferior ao realizado em 2005.
(431)
Como, após Março de 2006, a maior parte dos importadores incluídos na amostra adaptou os seus circuitos de abastecimento e a sua política de preços à mudança de circunstâncias, ou seja, à instituição das medidas anti-dumping, procedeu-se a uma análise mais exaustiva dos factores com impacto sobre a rendibilidade, a partir de 2007. Apurou-se o seguinte: em primeiro lugar, enquanto em 2006 a queda do lucro podia ser atribuída em grande parte aos direitos anti-dumping, em 2007 e no PIR, outros factores próprios às empresas também teve um impacto negativo importante no lucro dos importadores incluídos na amostra. Em 2007 e no PIR, alguns importadores incluídos na amostra registaram aumentos significativos nos VAG, resultando daí a forte deterioração das margens brutas. Este elemento teve uma incidência no lucro calculado para o conjunto da amostra. Não foi possível discernir um motivo (por exemplo, um aumento dos custos de marketing para financiar eventos desportivos) comum a todos os importadores, que justificasse este aumento dos VAG.
(432)
Ao mesmo tempo, note-se que a evolução da taxa de câmbio entre o euro e o dólar norte-americano permitiu aos importadores manter os seus custos de compra a um baixo nível, incluindo os custos relativos ao produto em causa. A partir do final de 2005 até ao final do PIR, o euro subiu praticamente 30 % em relação ao dólar e, como os contratos entre importadores e fornecedores são celebrados geralmente em dólares e os importadores declararam apenas raras operações de cobertura, este «ganho» amorteceu o efeito dos direitos anti-dumping e de outros aumentos de custos. Com base nas informações facultadas por um dos importadores incluídos na amostra, os níveis de lucro realizados durante o PIR teriam podido ser até 6 pontos percentuais menos se as taxas de câmbio tivessem permanecido estáveis.
(433)
Além disso, procedeu-se a uma análise alternativa da rendibilidade fazendo a distinção entre o lucro realizado sobre a venda de calçado sob uma marca privada e o realizado sobre a venda de calçado de marca. Para esse efeito, os dados verificados disponibilizados pelos importadores incluídos na amostra foram completados por informações obtidas junto de um outro grande importador de calçado vendido sob uma marca privada, que não se manifestou aquando da constituição da amostra, mas que colaborou no inquérito, comunicando as suas observações. Estas informações sugerem que os níveis de lucro realizados durante o PIR pelos importadores de calçado comercializado sob uma marca privada eram, geralmente, bastante inferiores aos da maior parte dos importadores de calçado de marca, mas continuavam a ser elevados (11 % e 17 %). Este dado confirma as conclusões do inquérito inicial, no quadro do qual esta categoria de importadores declarou realizar um nível de lucro de 17 %, em média. Por outro lado, esta análise exaustiva mostrou igualmente que a rendibilidade dos importadores de calçado de marca melhorou desde o inquérito inicial. Nesse inquérito, estes importadores tinham declarado uma rendibilidade média de cerca de 10 %, enquanto o lucro realizado pelos importadores de calçado de marca incluídos na amostra representava, durante o PIR, mais de 20 %. Pode, por conseguinte, concluir-se que, em geral, a situação económica do grupo de importadores de calçado comercializado sob uma marca privada permaneceu, essencialmente, a mesma desde o inquérito inicial, enquanto a dos importadores de calçado de marca parece até ter melhorado.
(434)
Em qualquer caso, independentemente do cenário, os níveis de lucro realizados pelos importadores incluídos na amostra eram relativamente elevados e não apresentaram qualquer tendência no sentido da baixa após 2006. Convém igualmente assinalar que o nível global dos lucros realizados pelos importadores incluídos na amostra, ou seja, sempre superior a 10 %, revela um comércio bastante estável e sustentável.
(435)
O inquérito não revelou qualquer informação ou elemento indicando que o nível de lucro dos outros importadores seguiu uma direcção diferente das tendências de lucro acima descritas.
4.6. Impacto da recessão económica após o PIR
(436)
Atendendo à crise financeira e económica global que começou logo após o PIR, considerou-se adequado analisar a situação dos importadores para além do PIR. Em várias das observações recebidas, referia-se já o impacto negativo directo que esta recessão económica teria sobre o sector, agravando o impacto negativo dos direitos anti-dumping. Com base nas informações e observações suplementares entregues pelas partes, bem como em informações de conhecimento público, tais como os dados do Eurostat, informações sobre o mercado, etc., é possível obter a imagem seguinte.
(437)
Resulta das estatísticas disponíveis que as importações dos países em causa continuam a diminuir, embora esta baixa seja moderada comparada com a registada durante o período de 2005 no PIR (- 15 % após o PIR). Ao mesmo tempo, as importações provenientes dos países terceiros continuam a sua progressão. Por outras palavras, continua a decorrer a transferência da produção dos países em causa para países terceiros. Os dados do Eurostat indicam fortes aumentos dos preços de importação, nomeadamente no que diz respeito ao calçado proveniente dos países em causa (+ 21,5 % em relação ao PIR).
(438)
Os importadores incluídos na amostra, que continuaram a aumentar o seu abastecimento junto de outros países, em detrimento dos países em causa, referiram uma evolução semelhante após o PIR. No conjunto, os seus volumes de importação do produto em causa permaneceram relativamente estáveis. Os importadores explicaram que, devido ao prazo de cerca de seis meses, as compras realizadas após o PIR eram o resultado de encomendas feitas antes do início da recessão económica. O preço médio, em euros, pago pelos importadores incluídos na amostra para comprar o produto em causa aumentou cerca de 15 % em comparação com o PIR. Segundo os importadores, as razões são, por um lado, a apreciação do dólar norte-americano no final de 2008 e início de 2009, que aumentou os custos de abastecimento, em euros, dos produtos provenientes dos países em causa, e, por outro, o aumento do custo de produção nos países em causa, nomeadamente o aumento dos custos da mão-de-obra.
(439)
Como os preços de revenda permaneceram estáveis ou aumentaram ligeiramente, parece que pode ter sido mais uma vez afectada a rendibilidade dos importadores incluídos na amostra em relação à comercialização do produto em causa. Além disso, os importadores alegaram que devido às encomendas que devem ter feito adiantadamente e da subsequente contracção da procura, as suas existências registaram um aumento considerável. No entanto, um cálculo dos níveis de lucro dos importadores após o PIR, com base nos dados de preços fornecidos, mostrou que a queda do lucro seria muito provavelmente moderada (de cerca de 2 pontos percentuais), o que, no conjunto, representa ainda um saudável nível de rendibilidade.
(440)
Vários importadores mencionaram, contudo, que, desde o Outono de 2008, a procura por parte dos consumidores diminuiu sensivelmente e que esta quebra ainda não se reflectiu nos volumes de importação, pois as encomendas foram feitas com uma antecedência de seis a nove meses, ou seja, antes da recessão. Os importadores esperavam, assim, baixas mais importantes dos volumes de importação na estação seguinte. Vários importadores assinalaram também que algumas das principais cadeias de distribuição ficaram insolvente ou confrontam-se com dificuldades financeiras, pelo que anularam as encomendas, as existências aumentaram e foram forçados a oferecer descontos especiais aos seus clientes. Alguns dos importadores incluídos na amostra já tinham anunciado importantes planos de reestruturação devido à recessão; outros indicaram que tentavam controlar os custos por outros meios.
(441)
Resulta das considerações precedentes que, até Julho de 2009, o impacto da crise nos volumes de importação e de vendas ainda era limitado, já que as encomendas tinham sido feitas antes das primeiras manifestações da crise a nível do consumo e com base em previsões de consumo mais optimistas. Em termos de rendibilidade, tudo parece indicar que a maior parte dos importadores, até à data, conseguiu limitar o impacto das crises adoptando também diversas medidas para controlar os custos.
4.7. Efeito provável em caso de manutenção das medidas
(442)
Se as medidas vierem a ser prorrogadas, é muito provável que afectem, no futuro, os importadores, porque os parâmetros económicos se alteraram de forma significativa: com os aumentos do preço de compra recentemente observados e a baixa geral esperada a nível do consumo, o efeito dos direitos anti-dumping far-se-á sentir mais do que no passado, mesmo que a evolução da taxa de câmbio amorteça os aumentos do preço de compra, como sucedeu durante o período considerado. Além disso, vários importadores indicaram que outros importantes aumentos de custos, por exemplo os custos da mão-de-obra, ocorreram nos países em causa. Globalmente, os lucros realizados sobre o produto em causa vão provavelmente diminuir num futuro próximo, mas, será, em grande parte, devido aos aumentos de outros custos que não os direitos anti-dumping. No entanto, como os importadores geraram margens saudáveis, esta baixa provavelmente não porá em perigo essas empresas.
(443)
Como demonstrado desde 2005, os importadores continuarão provavelmente a fornecer-se junto dos países terceiros ou começarão a comprar-lhes quantidades ainda mais importantes, já que os direitos anti-dumping terão mais repercussões sobre eles. Por outro lado, é provável que os importadores tentem repercutir uma proporção mais elevada do aumento dos custos gerais sobre os retalhistas/distribuidores. No entanto, tendo em conta a importância relativa destes retalhistas/distribuidores para os importadores (como se explica no considerando 473), estes não repercutirão provavelmente a integralidade dos aumentos de custos sobre os seus clientes. Este fenómeno pôde igualmente ser observado entre Julho de 2008 e Março de 2009.
(444)
O efeito, sobre os importadores, da manutenção dos direitos anti-dumping em período de contracção da procura, aumento dos preços de compra e tomada de consciência dos custos pelos consumidores variará, no entanto, em função da flexibilidade do importador. Convém recordar que alguns importadores já têm dado provas de uma grande flexibilidade nas suas estratégias de abastecimento e selecção de gamas de produtos (mais STAF e/ou calçado de têxtil/plástico e/ou acessórios). Isto permite-lhes atenuar o efeito dos direitos no futuro. Outros importadores que conservaram os seus circuitos tradicionais de abastecimento nos países em causa e que centram as suas actividades sobre o calçado de couro poderiam, de facto, sofrer uma baixa global de rendibilidade e/ou de vendas.
4.8. Observações
(445)
Como indicado nos considerandos 60 e seguintes, várias partes interessadas alegaram que certos tipos de calçado deviam ser excluídos da definição do produto. Muitas das partes argumentaram que, não sendo possível rever a definição do produto no âmbito do presente inquérito, os seus tipos de calçado importados deveriam ser excluídos das medidas instituídas ao abrigo do artigo 21.o do regulamento de base. Estas afirmações fundamentam-se principalmente na alegada falta de produção destes tipos de calçado (capacidade de produção e vontade de produzir) na União, o que implicaria que não há concorrência com a indústria da União nem prejuízo sofrido por esta nem ambiente económico desfavorável em que as medidas teriam uma incidência cada vez mais negativa sobre importadores, distribuidores, retalhistas e consumidores na União.
(446)
A esse respeito, é importante sublinhar que se detectou uma forte concorrência entre as importações provenientes dos países em causa e o tipo de calçado produzido na União, como indicado nos considerandos 267 e seguintes. Isso significa igualmente que existe ainda uma importante produção de calçado de couro na União. De maneira mais geral, importa reiterar que a definição do produto não pode ser alterada, estendida ou reduzida no âmbito de um reexame da caducidade das medidas, seja qual for a evolução dos padrões de produção na União durante a vigência destas medidas.
(447)
Apesar do que precede, a Comissão contactou as associações pertinentes do sector do calçado, para obter uma ideia mais clara dos tipos/quantidades de determinado calçado produzido na União. Conclui-se das informações recolhidas que a maior parte do calçado em questão na alegação precedente continua a ser produzida na União e que o padrão de produção não se alterou de maneira significativa durante o período de vigência das medidas. As informações recolhidas não permitem determinar, de maneira geral e definitiva, se alguns tipos de produtos de nicho produzidos na União cobrem a procura de tais produtos.
(448)
Muitos destes produtos são produtos de nicho específicos vendidos a consumidores especializados em pequenas quantidades que apresentam características técnicas de grande qualidade e complexidade e que pertencem à categoria dos preços elevados, como, por exemplo, calçado de equitação, bowling ou calçado com números especiais ou para pés estreitos. Estes tipos de produtos integrar-se-iam, em princípio, no padrão de especificações gerais dos produtores da União. A instituição ou a manutenção de medidas poderia incentivar os produtores da União a investirem de novo na produção de tais tipos de produtos de nicho ou a aumentarem as suas capacidades de produção existentes. De outro modo, os produtores da União não teriam qualquer incentivo para investir em tais linhas de produtos. Como as medidas não se destinam a travar as importações e, de resto, não o fizeram no caso vertente, pode justificar-se a instituição de medidas anti-dumping também sobre estes tipos de produtos de nicho, desde que não se possa fazer uma distinção clara entre estes diferentes tipos do produto. De qualquer modo, no que diz respeito aos produtos de nicho, os limitados dados disponíveis indicam que a sua parte no total das importações é reduzida e que, portanto, o impacto das medidas sobre estes produtos não é considerado desproporcionado em relação à grande maioria das importações.
(449)
Alguns importadores de calçado de desporto, bem como a respectiva associação, argumentaram que não tinham uma alternativa de abastecimento viável na União.
(450)
A esse respeito, é conveniente, em primeiro lugar, notar que as informações recolhidas junto das associações nacionais do sector do calçado sugerem que existe ainda uma importante produção de calçado de desporto na União, embora não se possa excluir que a procura ultrapassa a oferta neste segmento. Ainda que se parta da hipótese que a produção de calçado de desporto na União não é suficiente, o inquérito mostrou que existem outras fontes de abastecimento, como a Indonésia e a Índia, que oferecem preços cada vez mais competitivos, como se demonstrou acima.
(451)
Vários importadores incluídos na amostra, nomeadamente as grandes marcas de calçado internacionais, alegaram, além disso, que mantêm relações estratégicas de longo prazo com determinados grupos de fábricas na RPC e no Vietname com base em normas sociais, de segurança e ambientais de qualidade, que levaram anos a consolidar. Por conseguinte, mudar de fontes mediante a deslocalização da produção induziria custos elevados e longos prazos (de 12 a 18 meses).
(452)
Importa a esse respeito sublinhar que as medidas anti-dumping em causa não são proibitivas; por outras palavras, a instituição destas medidas (com o objectivo de corrigir uma distorção de mercado) não acarretou a cessação das importações provenientes dos países em causa nem a consequente necessidade de os importadores se fornecerem junto de outros países. Não obstante o que precede, o inquérito mostrou que existe um apreciável grau de flexibilidade: os importadores compram geralmente junto de grupos de fornecedores cujas bases de produção se encontram em vários países asiáticos. Estes grupos são flexíveis e podem mudar de fonte de abastecimento de um país para outro, se a tal forem incentivados. Os pormenores disponibilizados no âmbito da amostragem relativa à proveniência do produto em questão desde 2005, como resumidos de maneira agregada no considerando 417, mostram que a maior parte dos importadores incluídos na amostra mudou de fornecedor em relação a uma grande parte do seu calçado de couro num período de 1 a 2 anos. Um grande importador que não faz parte da amostra referiu igualmente importações crescentes provenientes de outros países asiáticos, em detrimento das importações provenientes dos países em causa. As informações constantes do dossier mostram, por conseguinte, que, embora possam existir custos suplementares, a transferência da produção de um país para outro não é considerada como excessivamente pesada e afigura-se uma operação relativamente usual. Este argumento é, por conseguinte, rejeitado.
(453)
As associações de importadores e alguns importadores defenderam igualmente que os importadores já não estavam em condições de absorver o efeito dos direitos. Afirmaram que durante o período de 2006 ao PIR, o efeito negativo das medidas nos consumidores tinha sido (parcialmente) compensado pelo efeito da evolução das taxas de câmbio desde 2006, mas que a mudança observada na evolução da taxa de câmbio desde o final do PIR tornaria inevitável o aumento do seu preço de revenda e acarretaria um aumento dos preços para os consumidores se os direitos fossem mantidos.
(454)
Reconhece-se que a apreciação do euro em relação ao dólar desde a instituição das medidas anti-dumping foi importante, como se descreve igualmente no considerando 432. Efectivamente, a evolução da taxa de câmbio beneficiou os importadores do produto em causa a partir do final de 2005 até ao final do PIR, dado que os contratos celebrados com os seus fornecedores são geralmente em dólares e que o euro teve uma apreciação de quase 30 % em relação ao dólar durante esse período.
(455)
No que diz respeito à alegada incapacidade dos importadores de absorver o direito devido à mudança de evolução da taxa de câmbio observada desde meados de 2008, que implicou um aumento dos preços de importação expressos em euros, convém notar que os níveis de lucro dos importadores sobre a comercialização do produto em causa continuaram a ser saudáveis durante o PIR, como revelou a análise da amostra (ver quadro 22), sugerindo que os importadores estariam em condições de continuar a funcionar de maneira sustentável mesmo que a evolução da taxa de câmbio lhes fosse desfavorável durante um determinado período de tempo. Além disso, no que diz respeito à evolução da taxa de câmbio, nada indica que o euro esteja em queda livre em relação ao dólar norte-americano; pelo contrário, se o euro desceu em relação ao dólar entre Julho e Novembro de 2008, desde então voltou a subir. É, por conseguinte, hipotético antecipar uma depreciação do euro a curto e médio prazo. No que diz respeito aos preços de retalho do calçado de couro, é conveniente referir ainda que existem várias outras fontes de abastecimento para o calçado de couro, fontes essas cada vez mais utilizadas pelos importadores. O dossier não contém, então, qualquer elemento de molde a sublinhar a necessidade, para os importadores, de repercutirem o direito sobre os grossistas/retalhistas, o que se traduziria em importantes aumentos dos preços a nível da venda a retalho. Este argumento não é, por conseguinte, convincente.
(456)
Alguns importadores, pertencendo, maioritariamente, ao grupo dos produtores de calçado de marca, alegaram que as medidas prejudicariam o importante «valor acrescentado» que representam na União, graças às suas actividades em domínios como concepção, desenvolvimento, valorização da marca e abastecimento. O inquérito confirmou, a esse respeito, que, de facto, numerosos importadores não se limitam simplesmente a comercializar calçado, desenvolvendo actividades de valor acrescentado, na União, como acima se menciona. Estas actividades geram um nível de emprego elevado.
(457)
É conveniente notar, a esse respeito, que as informações facultadas pelos importadores incluídos na amostra não revelaram qualquer diminuição no emprego, nestas empresas, a nível do pessoal afectado ao fabrico do produto em causa durante o período de 2005 - PIR. Bem pelo contrário, os números agregados sobre a mão-de-obra dos produtores de calçado de marca incluídos na amostra indicam um ligeiro aumento. Deve-se isto ao facto de as medidas anti-dumping, em consonância com a sua finalidade, não terem bloqueado o acesso ao mercado da União do calçado de couro proveniente da RPC e do Vietname, possibilitando, sim, o ajustamento dos preços a fim de restabelecer condições de mercado equitativas. O nível dos direitos é, neste caso, moderado e os importadores têm, além disso, a possibilidade de alterar a origem - como, de resto, o fizeram em determinadas instâncias. À luz do que precede, é rejeitado o argumento de que as medidas anti-dumping poriam em perigo os empregos de elevado nível que estes importadores geraram na União.
4.9. Conclusão
(458)
Tendo em conta a análise que precede, a Comissão chegou à conclusão final que, durante o período entre 2006 e o PIR, as medidas anti-dumping tiveram um impacto limitado sobre a situação económica dos importadores da União do produto em causa, mas esse impacto não é considerado desproporcionado dada a forte posição de mercado, na generalidade, dos importadores, como o inquérito apurou. A limitada deterioração da situação económica dos importadores parece ter prosseguido durante os nove meses que se seguiram ao PIR. Todavia, o sector encontra-se, de maneira geral, de boa saúde e os lucros realizados sobre o produto objecto de reexame continuam a ser elevados. Considera-se, então, improvável que a manutenção das medidas tenha um efeito desfavorável de monta para os interesses dos importadores.
4.10. Interesse dos distribuidores/retalhistas
4.10.1. Generalidades
(459)
As informações disponíveis indicam que no mercado da venda a retalho/distribuição na União, cerca de 60 % de todo o calçado é vendido pela distribuição especializada «tradicional», representada pelos grandes retalhistas, que, com frequência, importam eles próprios o calçado, e por grupos de compradores, enquanto cerca de 40 % do calçado é vendido pela distribuição «não especializada», representada pelos supermercados, lojas de vestuário e grandes armazéns. Estima-se que o sector dos retalhistas/distribuidores na União emprega cerca de 140 000 pessoas na venda do produto em causa aos consumidores. Convém referir que se, por um lado, nos Estados-Membros do norte, são os grandes retalhistas que dominam o mercado, nos Estados-Membros do sul, em contrapartida, são frequentemente as PME que predominam.
(460)
Embora as grandes cadeias de venda a retalho não tenham desejado participar na amostra de importadores (pelo que não responderam ao questionário exaustivo enviado aos retalhistas) um grande importador/retalhista bem como um grupo de retalhistas apresentaram observações escritas e solicitaram audições, que lhes foram concedidas. Por consequência, o único retalhista cujas respostas puderam ser verificadas é a Clark's, que colaborou no inquérito na qualidade de importador.
(461)
Foram recebidas respostas ao questionário destinado às associações de grossistas, distribuidores e retalhistas por parte das seguintes entidades: Associação Europeia das Organizações Nacionais de Retalhistas Têxteis (AEDT), European Branded Footwear Coalition (EBFC), European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce (em nome dos sectores da venda a retalho, por grosso e do comércio internacional na Europa), a Federation of European Sporting Goods Industries (FESI), Foreign Trade Association (FTA), associação neerlandesa dos retalhistas têxteis, do calçado e dos artigos desportivos (MITEX) e Svenskt Sportforum. Nenhuma cadeia de supermercados respondeu ao questionário, embora Lidl fornecesse informações sobre as suas compras e revendas do produto em causa entre 2005 e 2008. As associações e retalhistas supracitados opuseram-se às medidas e sua eventual prorrogação, alegando, essencialmente, que estas medidas diminuíram a sua rendibilidade e forçaram numerosos retalhistas a procurar fontes de abastecimento alternativas. Afirmaram igualmente que a prorrogação das medidas prejudicaria a indústria europeia do calçado, que soube adaptar-se com êxito aos desafios e oportunidades dos mercados modernos, que deslocalizam a produção. Defenderam que as medidas não evitaram a deslocalização maciça da produção, que não regressará à União porque os seus produtores não estão em condições de satisfazer a procura de uma larga gama de calçado de qualidade a baixos preços.
4.10.2. Preço de compra
(462)
Para apreciar a alegação de que a instituição das medidas anti-dumping teria causado uma baixa das margens de lucro, em primeiro lugar procedeu-se a uma análise dos preços de compra dos distribuidores/retalhistas do produto em causa em relação aos preços de venda que aplicaram durante o período compreendido entre 2005 e o PIR. Como descrito no considerando 425, as respostas ao questionário dos importadores incluídos na amostra revela que os preços de revenda dos importadores, que são equivalentes aos preços de compra dos distribuidores/retalhistas, eram estáveis ou tinham aumentado ligeiramente durante o período compreendido entre 2005 e o PIR.
4.10.3. Preço de revenda
(463)
Numa segunda fase, procedeu-se ao exame da evolução dos preços de revenda e, como os dados comunicados pelos retalhistas não eram exactos, foram recolhidas informações junto dos serviços de estatística de Estados-Membros, representando cerca de 66 % da população da União. Estas informações sugerem que a evolução do preço de retalho durante o período considerado mostrou, de maneira geral, um ligeiro aumento, como demonstra o quadro abaixo:
Quadro 23
Preços médios no consumidor em alguns Estados-Membros (valores indexados)
2005
2006
2007
PIR
Alemanha
«calçado»
100
99,2
100,3
100,9
Países Baixos
«calçado»
100
100,7
101,4
103,1
«calçado para criança»
100
99,3
101,5
100,9
França
«chaussures de ville»
100
99,9
101,1
101,5
Reino Unido
«calçado»
100
98,4
99,6
99,5
Espanha
«calçado para senhora»
100
101,9
102,6
103,7
«calçado para homem»
100
101,6
103,5
104,1
«calçado para criança»
100
100,9
102,6
103,3
Itália
«calçado»
100
100,9
102,0
102,6
Fonte: serviços nacionais de estatística
(464)
As categorias de calçado supracitadas, embora não correspondendo exactamente à definição do produto, são dominadas pelo produto considerado e as tendências do quadro podem, por isso, ser consideradas como legitimamente representativas dos preços de venda a retalho do produto em causa.
(465)
As tendências do quadro foram também confirmadas por várias partes interessadas que indicaram que os preços de retalho tinham permanecido relativamente estáveis por um período mais longo e, em todo o caso, ao longo do período compreendido entre 2005 e o PIR. Explicaram que a estabilidade dos preços do calçado a nível da venda a retalho por um tão longo período se explicava pelos seguintes motivos: i) factores de custo favoráveis como a transferência contínua da produção para países de baixos custos bem como a evolução favorável da taxa de câmbio e ii) princípio dos «pontos de preço» aplicado pelos retalhistas, tal como o facto de os consumidores estarem dispostos a pagar. Entende-se por «pontos de preços», o princípio segundo o qual o calçado é geralmente vendido a pontos de preços fixos e não a um preço situado entre estes pontos, por exemplo, uma categoria de calçado é vendida a 44,95 EUR, outra até 49,95 EUR, a seguinte até 54,95 EUR, etc.
4.10.4. Rendibilidade
(466)
Como as informações comunicadas pelos retalhistas não eram suficientemente exaustivas, os dados sobre a respectiva rendibilidade não puderam ser obtidos directamente. No entanto, comparando a evolução dos preços de compra dos retalhistas, tal como se descreve no considerando 462, à dos seus preços de revenda, como se descreve nos considerandos 463 e seguintes, não se encontrou qualquer sinal de retracção das margens de lucro que pudesse ser atribuída ao efeito dos direitos sobre os custos, porque os preços de compra do produto em causa permaneceram estáveis ou registaram um ligeiro aumento, enquanto os preços de revenda aumentaram ligeiramente.
(467)
Quanto ao nível geral de rendibilidade do sector da venda a retalho, certos elementos indiciam que é mais fraco do que o nível dos lucros realizados pelos importadores. Segundo a imprensa especializada, algumas regiões parecem ser particularmente competitivas e difíceis do ponto de vista dos retalhistas (forte concorrência, processo de consolidação no mercado, forte dependência no que diz respeito ao mercado financeiro, algo relutante em investir, e fracassos estratégicos). Por outro lado, no entanto, uma das maiores cadeias de venda a retalho de calçado presente no mercado da União comunicou à imprensa lucros recorde em 2008 e anunciou planos de expansão ambiciosos.
(468)
No que diz respeito à rendibilidade global dos retalhistas, importa assinalar que o efeito dos direitos anti-dumping, em todo caso, é atenuado pelo volume de negócios realizado sobre os seus outros produtos, como os STAF, o calçado de couro de outras origens, bem como outros tipos de calçado e acessórios.
(469)
Em suma, o argumento da baixa de rendibilidade não foi fundamentado pelos retalhistas durante o inquérito de reexame e as conclusões deste inquérito também não o consubstanciaram. As informações disponíveis revelam que é mais provável que a instituição das medidas anti-dumping não tenha tido efeitos negativos sobre os retalhistas entre 2006 e o PIR, ou então apenas numa medida limitada.
4.10.5. Impacto da recessão económica após o PIR
(470)
As limitadas informações disponíveis relativamente ao impacto da recessão económica ocorrida após o PIR sobre o sector da venda a retalho de calçado indicam margens decrescentes e uma retracção da procura durante os nove primeiros meses que seguiram o PIR. No entanto, estas informações foram facultadas por uma só empresa, que opera essencialmente numa região precisa, e que é igualmente importador pelo que não pode ser considerada como representativa do sector retalhista em geral. Além disso, a imprensa especializada referiu uma apreciável melhoria do sector da venda a retalho de calçado nessa região (volumes das vendas e receitas em aumento) desde meados de 2009. Por consequência, na ausência de colaboração representativa do sector da venda a retalho, não foi possível tirar qualquer conclusão final sobre o impacto exacto da recessão económica.
4.10.6. Efeito provável em caso de manutenção das medidas
(471)
No actual contexto de recessão económica, é provável que o consumo de calçado de couro diminua e que a pressão exercida sobre os preços pelos consumidores cada vez mais atentos aos preços aumente a curto e médio prazo. Por outro lado, os importadores tentarão provavelmente repercutir pelo menos uma parte do aumento dos preços sobre os retalhistas. A posição incómoda dos retalhistas, bloqueados entre importadores e consumidores, poderia gerar uma situação cada vez mais difícil.
(472)
Os retalhistas/distribuidores que exercem as suas actividades em mercados altamente competitivos e que se abastecem sobretudo nos países em causa poderiam, num tal cenário, acabar numa situação precária devido aos seus custos relativamente elevados e margens líquidas relativamente baixas. A revogação das medidas anti-dumping instituídas sobre o produto em causa seria, num tal cenário, um alívio para estas empresas. Para os retalhistas/distribuidores que se abastecem tanto junto de países terceiros como da União e que têm uma selecção mais diversificada de gamas do produto, o impacto de eventuais aumentos de preços diluir-se-á provavelmente no volume de negócios. Além disso, o inquérito mostrou que, embora estejam numa posição de mercado particular, os grandes retalhistas e os grupos de compradores retalhistas são suficientemente importantes para impedir que os importadores repercutam sobre eles a totalidade dos aumentos de custos.
(473)
Para concluir, os retalhistas que continuam a importar essencialmente o produto em causa serão mais atingidos pela prorrogação das medidas, enquanto os retalhistas que têm um modelo de negócios mais diversificado e flexível, que lhes permite alterar a fonte de abastecimento e diversificar a sua selecção de gamas do produto, serão provavelmente menos afectados, embora possam vir a sofrer mais do que durante o PIR.
4.10.7. Observações
(474)
Alegou-se que as medidas tinham forçado muitos retalhistas a procurar outras fontes de abastecimento. As informações que constam do dossier mostram que se alguns retalhistas alterarem efectivamente a fonte de abastecimento, nenhum retalhista nem qualquer das suas associações declararam ter sido confrontados com problemas de escassez da oferta ou mesmo dificuldades em encontrar outras fontes de abastecimento, na sequência da instituição das medidas. Assim, se é verdade que vários retalhistas procuraram fontes de abastecimento alternativas, as informações sugerem que as suas diligências foram bem sucedidas e encontraram outras fontes de abastecimento competitivas. Embora se reconheça que tais diligências constituíram um esforço de longo prazo para alguns retalhistas, considera-se um efeito indirecto, mas não desproporcionado, da instituição das medidas em relação às vantagens que estas representaram para os produtores europeus afectados pelas importações objecto de dumping.
(475)
Várias partes interessadas alegaram que os factores de custo favoráveis verificados no período considerado, como resumidos no considerando 465, deixaram de existir. Pelo contrário, desde o final do PIR, a evolução da taxa de câmbio teria sido negativa e os custos de produção na RPC e no Vietname estariam de novo a aumentar. Deste modo, se as medidas fossem mantidas, o sector da venda a retalho reencontrar-se-ia numa situação difícil, porque teria de aumentar os pontos de preços. Daqui resultaria não apenas um aumento dos preços de retalho, mas igualmente uma baixa do volume de negócios e, tendo em conta o custo fixo elevado, uma forte diminuição do lucro.
(476)
Como indicado no considerando 454, é hipotético antecipar uma depreciação do euro a curto e médio prazo. Além disso, se o aumento dos custos na RPC é susceptível de afectar a posição dos importadores, este argumento não é válido para os retalhistas, porque as informações do dossier relativas aos preços de venda praticados pelos importadores em relação aos retalhistas, durante o período considerado e após o PIR, demonstram que o aumento dos preços foi repercutido sobre os retalhistas apenas numa medida limitada. É sinal de que os retalhistas ocupam uma posição geralmente forte no mercado.
(477)
Por conseguinte, se, por um lado, se reconhece que o princípio dos «pontos de preços» é largamente utilizado no sector da venda a retalho de calçado e que permite ligeiros aumentos de preços para distrair a atenção dos consumidores, nada indica, no dossier, que os retalhistas se vejam confrontados com um importante aumento geral dos preços de compra do produto em causa. O dossier não contém qualquer elemento que prove que teriam, em geral de aumentar os pontos de preços do produto em causa. Além disso, mesmo que tivessem de o fazer para certos modelos específicos, o efeito decorrente poderia ser neutralizado alterando as fontes de abastecimento ou selecção das gamas do produto. Tendo em conta o que precede, este argumento é rejeitado.
4.11. Conclusão
(478)
Para concluir, com base nas limitadas informações disponíveis, nada indica que as medidas tiveram um efeito desfavorável significativo para a situação financeira dos distribuidores/retalhistas durante o período compreendido entre 2006 e o PIR. Tendo em conta os efeitos prováveis da recessão económica ocorrida após o PIR, nomeadamente o facto de os retalhistas se encontrarem bloqueados entre importadores e consumidores e o risco de realizarem lucros modestos, não se pode excluir a eventualidade de uma deterioração da situação financeira dos retalhistas que vendem essencialmente o produto em causa. Convém, contudo, notar que os retalhistas são livres de se abastecer noutro lugar e de diversificar os produtos oferecidos, para atenuar os efeitos dos direitos anti-dumping sobre o seu volume de negócios. Em geral, os retalhistas ocupam no mercado uma posição bem mais favorável do que os produtores da União, porque beneficiam de flexibilidade, como acima se descreve, enquanto os produtores da União se encontram totalmente expostos à pressão dos preços exercida pelos produtos importados objecto de dumping.
4.12. Interesse dos consumidores
4.12.1. Generalidades
(479)
A Comissão contactou 39 associações de consumidores na União para os informar do início do reexame de caducidade. Estas associações foram explicitamente convidadas a explicar a sua posição sobre as medidas em vigor e a comunicar todas as informações que pudessem ser relevantes para o inquérito. Três organizações de consumidores deram-se a conhecer como partes interessadas e enviaram observações por escrito.
(480)
Duas associações nacionais de consumidores declararam-se favoráveis às medidas anti-dumping. Uma delas precisou que, apesar da presença das medidas em vigor, os preços do calçado proveniente dos países em causa continuam a ser muito baixos. O Bureau Européen des Unions de Consommateurs, BEUC, opôs-se às medidas, alegando, entre outros aspectos, que as medidas prejudicam o consumidor.
(481)
A esse respeito, o inquérito inicial tinha previsto que o impacto sobre os consumidores seria limitado, partindo da hipótese que os direitos relativamente moderados se diluiriam ao longo das diferentes fases da cadeia de distribuição e não se repercutiriam plenamente sobre os consumidores. No entanto, foi imaginado um cenário mais desfavorável, ou seja, a plena repercussão sobre os consumidores. No processo inicial, o aumento máximo dos preços no consumidor foi estimado em 2 %, ou seja, 1 EUR por par.
(482)
Os resultados do inquérito de reexame demonstram de facto que os preços no consumidor do calçado de couro apenas aumentaram ligeiramente desde a instituição medidas (ver os considerandos 463 e seguintes). O aumento dos preços médios de venda a retalho do calçado comunicados pelos serviços nacionais de estatística do grupo de Estados-Membros representativos mencionado nos referidos considerandos e no quadro 23 situa-se entre - 0,5 % e + 4,1 %, ou seja, menos do que a inflação anunciada nesse período.
(483)
Com base na análise dos preços de importação, estabeleceu-se igualmente que os preços do calçado de couro proveniente da RPC e do Vietname continuaram a ser relativamente baixos, mesmo depois de acrescentados os direitos anti-dumping (ver o considerando 422). Perante as informações que figuram no dossier não parece que as medidas prejudiquem os consumidores numa medida significativa.
4.12.2. Observações diversas
(484)
Várias partes interessadas alegaram que as medidas prejudicaram os consumidores e que acarretaram aumentos de preços. Alguns importadores alegaram igualmente que o impacto das medidas sobre os consumidores se tornaria muito mais visível agora que deixaram de absorver os direitos.
(485)
Como indicado no considerando 482, não parece que os direitos anti-dumping tenham implicado um aumento significativo dos preços de venda a retalho. Quanto à alegada incapacidade dos importadores de absorver os direitos, a análise que incide no período posterior ao PIR já dá algumas indicações a esse respeito. De facto, como se explica no considerando 438, durante o período compreendido entre Julho de 2008 e Março de 2009, os preços de compra dos importadores aumentaram fortemente, enquanto os seus preços de revenda permaneceram estáveis ou, quando muito, aumentaram ligeiramente. Essa informação sugere que os importadores não necessitariam inevitavelmente de repercutir todos os aumentos de custos no nível seguinte da cadeia de distribuição. Este argumento é, por conseguinte, rejeitado.
(486)
Uma parte interessada afirmou que as medidas provocariam/tinham implicado uma redução da escolha de calçado de couro proposta aos consumidores, nomeadamente uma escassez de calçado de couro da gama média/baixa a preços acessíveis. Esta alegação já tinha sido formulada durante o inquérito inicial.
(487)
A alegação acima referida não foi fundamentada. Além disso, atendendo à longa estabilidade dos preços de venda a retalho, é pouco provável que os consumidores se desviem do produto em causa por razões de evolução de preços. Convém igualmente notar que, com excepção de uma associação que alegou que as medidas provocariam a redução da escolha por parte dos consumidores (sem fundamentar a alegação), nenhum retalhista nem qualquer associação de retalhistas se queixou de uma redução da escolha proposta ou de problemas do lado da oferta. Ainda que o inquérito tenha confirmado que a escolha dos consumidores se desviou ligeiramente do produto em causa, dada a modesta diminuição do consumo de calçado de couro observada durante o período considerado e o aumento da procura de calçado de têxtil, é, contudo, possível atribuir este fenómeno a uma mudança nas tendências da moda e não a uma redução da escolha no calçado de couro.
5. CONCLUSÃO SOBRE O INTERESSE DA UNIÃO
(488)
Resulta do que precede que uma parte significativa dos produtores da indústria da União melhorou a sua situação desde a instituição das medidas anti-dumping e provou a respectiva viabilidade, adaptando o modelo de negócios aos desafios do mercado globalizado. Caso se mantivesse as medidas, dispor-se-ia de mais tempo para culminar o processo. Se as medidas caducassem, a pressão a nível dos preços exercida pelas importações objecto de dumping sobre os produtos da gama média a inferior teria provavelmente impacto nos produtos da gama superior e, em última instância, sobre todo o sector do calçado de couro. Em tal situação, é provável um número mais elevado de falências entre os produtores da União, pois são essencialmente pequenas e médias empresas, logo, financeiramente mais vulneráveis.
(489)
Por outro lado, o impacto dos direitos anti-dumping sobre os importadores, os retalhistas/distribuidores e os consumidores, entre 2006 e o PIR, não foi desproporcionado. Supondo que as medidas sejam prorrogadas e que a procura por parte dos consumidores continue a retrair-se ainda devido à crise económica, o impacto dos direitos anti-dumping sobre todos os intervenientes será, com toda a probabilidade, mais elevado do que anteriormente. No entanto, considerando a boa saúde geral dos importadores e a sua comprovada flexibilidade, bem como a posição geralmente forte ocupada no mercado pelos retalhistas/distribuidores, que estão em condições de diversificar consideravelmente a sua selecção de gama de produtos, é possível prever que estes operadores não sofrerão de maneira desproporcionada a curto e médio prazo. Quanto aos consumidores, não houve qualquer apreciável aumento de preços na sequência da instituição dos direitos anti-dumping e, tendo em conta os resultados da análise do período posterior ao PIR, nada indica que os preços no consumidor aumentem de maneira desproporcionada no futuro.
(490)
Em conclusão, o inquérito de reexame não revelou qualquer razão imperiosa para não se manterem as medidas anti-dumping.
L. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(491)
Receberam-se várias observações após a divulgação das conclusões. No entanto, nenhuma justificou que estas fossem alteradas. Os principais argumentos apresentados são os seguintes.
1. INTERESSE DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(492)
Após a divulgação das conclusões definitivas, uma parte interessada afirmou que não eram as medidas anti-dumping que tinham auxiliado a indústria da União, mas sim apenas os esforços de reestruturação. Não somente esta alegação não foi fundamentada, como ignora as conclusões objectivas do presente inquérito de reexame. Não tem em conta, nomeadamente, a coincidência entre a instituição das medidas anti-dumping e o processo de estabilização da indústria da União. Com efeito, desde a instituição das medidas, o aumento maciço das importações objecto de dumping a baixos preços cessou e a parte de mercado das importações combinadas reduziu-se de 35,5 % para 28,7 %. Esta diminuição das importações objecto de dumping no mercado da União atenuou a pressão sobre os preços exercida por este calçado de baixo preço e permitiu à indústria da União prosseguir os seus esforços de reestruturação.
(493)
Reiterou-se ainda que a União não podia assegurar uma produção em massa e que, devido às economias de escala que em consequência não pode concretizar, não seria capaz de satisfazer a forte procura de calçado barato que existe no mercado da União. Em primeiro lugar, importa assinalar que esta afirmação não foi fundamentada. Seguidamente, entre os produtores da União existem também diversos grandes produtores de calçado do segmento inferior com preços de venda mais baixos, e alguns foram analisados na amostra. Além disso, no que diz respeito à alegação de que a indústria da União não estaria em condições de fornecer os volumes exigidos, convém notar que o inquérito mostrou que a maior parte dos grandes importadores incluídos na amostra não se abastece apenas junto de um único fornecedor, mas compra igualmente volumes mais reduzidos a vários fornecedores. Estes elementos, associados aos efeitos do «modelo de clustering» exposto na secção E.2, segundo o qual a mão-de-obra de várias pequenas empresas se combina, deveria logicamente permitir também à indústria da União produzir volumes mais importantes. Este argumento é, por conseguinte, rejeitado.
(494)
Duas partes interessadas alegaram que a situação dos produtores da União que externalizam a nível mundial não tinha sido analisada tão pormenorizadamente quanto a dos produtores da União incluídos na amostra. Contudo, assinale-se que a análise incluía uma avaliação de todas as partes interessadas na medida em que tivessem colaborado no inquérito. Por exemplo, o interesse de um grande produtor da União, que foi excluído da definição da indústria da União devido aos seus volumes de importação (ver considerandos 402 e seguintes), foi examinado com relativa exaustividade. Importa notar também que as empresas da União que externalizaram a maior parte da sua produção para países terceiros devem, do ponto de vista técnico, ser consideradas nos inquéritosanti-dumping como importadores e a situação destes importadores foi tida plenamente em conta e analisada nos considerandos 409 e seguintes.
(495)
Uma parte indicou que se fizera uma avaliação errada dos interesses dos produtores da União anteriormente incluídos na amostra, pois alguns deles eram, alegadamente, contra a manutenção das medidas. Esta alegação não é correcta, porque mesmo a empresa que não via vantagem para si própria afirmou que as medidas permitiam travar as importações objecto de dumping. Uma outra empresa indicou apenas que era difícil, em plena crise económica, prever o efeito exacto dos direitos anti-dumping no futuro, mas de modo algum indicou que os direitos eram destituídos de mérito. Assim, mesmo as partes que não mencionaram de forma explícita que beneficiavam directamente das medidas referiram que estas tinham a vantagem indirecta de travar as importações provenientes da RPC e do Vietname.
(496)
Por conseguinte, confirma-se definitivamente que, na generalidade, os produtores da União beneficiaram das medidas e mostraram capacidade para melhorar a sua situação, assim que as medidas atenuaram os efeitos do dumping prejudicial.
2. INTERESSE DOS IMPORTADORES INDEPENDENTES
(497)
Várias partes interessadas criticaram o facto de os interesses dos autores da denúncia anónimos serem protegidos, enquanto os interesses dos importadores, de outros operadores económicos e dos consumidores terem sido negligenciados. Refira-se que a instituição das medidas anti-dumping foi considerada benéfica, na globalidade, para os produtores da União e não foi considerada desproporcionalmente negativa para os outros operadores em causa. A alegação de discriminação entre estas partes é, assim, rejeitada com firmeza, pois foi dado o mesmo tratamento ao conjunto das partes no inquérito e todos os interesses dos operadores económicos que colaboraram, como os importadores, os retalhistas, os produtores da União que recorriam à externalização e os consumidores, foram cuidadosamente examinadas e analisados no inquérito.
(498)
Várias partes alegaram que os lucros dos importadores não seriam suficientemente elevados para suportar o aumento dos custos de importação, a evolução das taxas de câmbio, o custo da reorientação para outras fontes de abastecimento e os direitos anti-dumping. Esta alegação, contudo, não foi suficientemente fundamentada. Como indicado no quadro 22, a ordem de grandeza do lucro dos importadores, que é de cerca de 20 %, parece deixar-lhes uma certa margem de manobra para suportar os custos supracitados.
(499)
Alegou-se que os valores relativos ao emprego dados para os importadores, ou seja, cerca de 23 000 pessoas, são demasiado baixos porque não abrangem os «empregos de valor acrescentado» na União. Esta afirmação não é exacta. Os valores relativos ao emprego dos importadores foram calculados a partir dos valores do emprego verificados dos importadores incluídos na amostra abrangendo igualmente os empregos de forte valor acrescentado, como a concepção, o marketing, I&D, a valorização da marca, etc., imputáveis ao produto em causa. Todos os valores relativos ao emprego verificados foram adicionados e relacionados com o volume das importações do produto em causa efectuadas pelos importadores incluídos na amostra. Em seguida, este resultado foi extrapolado para o volume total das importações provenientes dos países em causa. Assim, os valores relativos ao emprego incluíam também os «empregos de valor acrescentado» importantes na União.
(500)
Algumas partes obtemperaram que o argumento segundo o qual os importadores podiam facilmente mudar de fontes de abastecimento é, de facto, incorrecto e simplista. Uma parte interessada afirmou que não existia qualquer fonte de abastecimento alternativa. A esse respeito, repare-se que nunca se afirmou que seria fácil mudar de fontes de abastecimento. A Comissão não nega que uma mudança de fornecedores pode acarretar custos suplementares e exige tempo e que alguns importadores têm relações de longo prazo com os seus fornecedores. Com base nas informações recolhidas junto dos importadores incluídos na amostra e de um outro importador que não figura na amostra, pôde, contudo, concluir-se no considerando 452 que existia um elevado grau de flexibilidade e que todos os esforços suplementares necessários para mudar de fonte não eram de molde a impedir que estes operadores assim actuassem. Com efeito, esses importadores aumentaram claramente o seu abastecimento em países terceiros, como indicado no quadro 19. A mesma tendência foi observada para os importadores não incluídos na amostra, pois os dados do Eurostat indicam um aumento de 4 pontos percentuais para as importações provenientes de países terceiros (quadro 7).
(501)
Algumas partes interessadas pretextaram que a manutenção das medidas intensificará o declínio do emprego na União, e muito certamente no que diz respeito aos importadores e retalhistas. As partes interessadas não consubstanciaram esta afirmação. Além disso, o dossier mostra que, no que toca aos importadores incluídos na amostra, o emprego ligado ao produto em causa aumentou 6 % entre 2005 e o PIR.
(502)
Alegou-se que faltava uma análise das vantagens potenciais da suspensão das medidas para os importadores. A esse respeito, refira-se que, segundo a formulação do artigo 21.o do regulamento anti-dumping de base, o objecto é determinar se existem razões imperiosas para a não instituição de medidas anti-dumping. No âmbito de um reexame de caducidade, tal significa que convém analisar se existem razões imperiosas para não se manterem as medidas, ou seja, devem ser determinados os efeitos negativos de uma prorrogação das medidas e comparados com as vantagens para a indústria da União, a fim de avaliar se estes efeitos negativos são desproporcionados. Assim, de um ponto de vista jurídico, o cenário inverso, ou seja, permitir que as medidas caduquem, só deveria ser analisado de forma mais exaustiva se existissem elementos particulares no caso que indicassem que essa situação constituiria uma carga desproporcionada para os importadores, retalhistas ou consumidores. Não se encontrou qualquer elemento deste tipo. Todavia e, apenas a título informativo, seria possível afirmar o que se segue acerca dos prováveis efeitos sobre os importadores, retalhistas e consumidores, caso as medidas caducassem. Em relação aos importadores, o inquérito mostrou que uma determinada parte da sua perda de rendibilidade, a partir de 2005 até ao PIR, podia ser atribuída aos direitos anti-dumping pagos. Se as medidas caducassem e todos os outros custos permanecessem estáveis, estes custos desapareceriam e, nesse caso, os níveis de lucro poderiam aumentar até um nível superior aos cerca de 20 % apurados no inquérito. Quanto aos retalhistas, não é claro, com base nas informações do dossier, se beneficiariam da caducidade das medidas, porque os importadores incluídos na amostra nem sempre adaptaram os seus preços de revenda quando os preços de importação desceram, como se pode verificar pela comparação da média aritmética dos preços de importação com a média aritmética dos preços de revenda, de 2007 até ao PIR.
Em relação ao efeito sobre os consumidores, é ainda menos provável que a caducidade das medidas levasse à descida dos preços, pois os preços de retalho permaneceram bastante estáveis apesar dos movimentos de preços a nível das importações, de 2005 até ao PIR. É igualmente pouco provável que os consumidores beneficiem mediante uma escolha mais alargada, pois no dossier não se encontra qualquer elemento demonstrando que a escolha dos consumidores foi afectada pela instituição dos direitos anti-dumping. De qualquer modo, todas estas considerações não podem alterar as conclusões gerais de que não existem razões imperiosas para não manter as medidas.
(503)
Alguns importadores e as suas associações alegaram que o impacto da crise fora subestimado e que os efeitos da recessão continuariam a agravar-se. Em primeiro lugar, estas alegações não foram suficientemente justificadas, não tendo sido enviados quaisquer dados concretos relativos ao produto em causa. Como indicado nos considerandos 436 e seguintes, o impacto da crise foi analisado até Junho de 2009, com base nos melhores dados disponíveis, tendo sido enviado um questionário adicional para examinar especificamente esta questão. Com base nas informações recolhidas, efectuou-se uma análise cuidadosa dos dados obtidos, baseada essencialmente nos dados até Junho de 2009. Não se pode excluir que o impacto da crise económica no consumo e nos preços seja mais profundo do que até Junho de 2009, mas, apesar de tudo, é possível concluir que, tendo em conta o nível de lucro largamente superior a 15 %, é pouco provável que os importadores sejam repentinamente afectados de maneira desproporcionada pelo efeito isolado dos direitos anti-dumping.
Tanto assim é que a situação no mercado após Junho de 2009 apresentou sinais matizados, com indícios de melhoria em alguns Estados-Membros. Por conseguinte, não se afigura, na presente fase, que o impacto da crise tenha sido seriamente subestimado. Refira-se ainda que ao analisar os dados supracitados, a Comissão foi bem além das suas obrigações jurídicas, pois o n.o 1 do artigo 6.o do regulamento de base prevê de forma explícita que, habitualmente, as informações relativas a um período posterior ao período de inquérito não são tidas em conta.
(504)
Por último, algumas partes reiteraram a alegação de que determinados tipos do produto deviam ser excluídos das medidas anti-dumping do ponto de vista do interesse da União, pois na União encontra-se apenas uma produção negligenciável de calçado de desporto e de uso exterior. Alegou-se que o declínio da produção da União representava uma mudança de circunstâncias que devia ser tomada em consideração no reexame da caducidade. Em primeiro lugar, assinale-se que não é possível modificar o âmbito de aplicação das medidas no contexto de um reexame da caducidade, em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, como se indica no considerando 61. Mesmo supondo que fosse juridicamente possível, o que não é o caso, sublinhe-se que esta alegação de produção em baixa já foi avançada no inquérito inicial e refutada nos considerandos 28 e 38 do regulamento definitivo. Como estas partes não facultaram novos elementos de prova para demonstrar em que medida a produção da União destes tipos de calçado diminuiu em relação ao inquérito inicial, a alegação é rejeitada e confirmam-se as conclusões descritas no considerando 450 do presente regulamento.
3. INTERESSE DOS DISTRIBUIDORES/RETALHISTAS
(505)
Uma parte interessada alegou que a análise estabelecia uma distinção artificial entre os importadores e os retalhistas e que o interesse das empresas integradas que devem suportar toda a carga das medidas não tinha sido contemplado. Primeiramente, note-se que a única empresa que colaborou como retalhista era, com efeito, um importador/retalhista integrado, como se indica no considerando 463, de modo que a especificidade destas empresas integradas estava representada tanto entre os importadores incluídos na amostra como na análise dos retalhistas. Em segundo lugar, foram tidas igualmente em conta todas as informações facultadas por outros retalhistas que não colaboraram plenamente no inquérito. A Comissão examinou e analisou todas as informações disponíveis sobre as empresas integradas. À luz das considerações que precedem, não se pode aceitar a alegação de que não foi tido em conta o interesse das empresas integradas.
(506)
Algumas partes interessadas fizeram uma crítica geral de que o impacto da medida sobre os retalhistas não tinha sido analisado de forma suficientemente pormenorizada. A alegação acima referida não foi fundamentada. Como se descreve nos considerandos 459 e seguintes, a Comissão tentou, de maneira proactiva e repetidamente, reunir informações sobre os retalhistas, mas, exceptuando um importador/retalhista integrado que colaborou como importador, nenhuma cadeia de venda a retalho aceitou colaborar plenamente no inquérito. Apesar da colaboração limitada dos retalhistas, a análise examinou, na medida do possível, o conjunto das informações disponíveis sobre o sector da venda a retalho, como documentos transmitidos pelas partes interessadas, informações facultadas nas audições, informações sobre o mercado, estudos e artigos da imprensa especializada. Tendo em conta o que precede, há que rejeitar a alegação de que o impacto das medidas sobre os retalhistas não foi analisado com suficiente exaustividade.
(507)
Várias partes afirmaram que a Comissão não tinha tido em conta as informações públicas relativas à rendibilidade dos retalhistas. Uma parte alegou que os dados de rendibilidade recolhidos nos relatórios financeiros públicos dos principais retalhistas da União indicam uma situação muito inquietante que a análise ignorou. Do mesmo modo, certas partes consideraram que não tinham sido tidos em conta os profundos efeitos da crise económica sobre o sector da venda a retalho. Alegou-se que, ainda que uma das grandes cadeias de venda a retalho de calçado tivesse registado lucros recorde em 2008, esse caso era uma excepção e que os retalhistas mais pequenos sofriam duramente. A esse respeito, recorde-se que a colaboração dos retalhistas foi muito limitada, dado que só um retalhista/importador colaborou plenamente no inquérito. Além disso, nem antes nem depois da divulgação das conclusões se apresentou qualquer informação específica sobre os lucros dos retalhistas no que diz respeito ao calçado de couro ou ao produto em causa. Não obstante, a Comissão teve em conta e analisou diversas outras fontes de informação, como documentos transmitidos pelos retalhistas, informações sobre o mercado ou artigos de imprensa, que indicaram uma grande variabilidade dos lucros no sector da venda a retalho: enquanto certos retalhistas pareciam efectivamente ter sofrido uma baixa das suas margens e um enfraquecimento da procura, a imprensa especializada referia o aumento das vendas e das receitas para outros. Assim, as informações públicas referidas pelas partes supracitadas foram examinadas, mas revelaram apenas uma imagem parcial; por isso foram utilizadas diversas outras fontes de informação que indicaram uma maior diversidade dos lucros. Por conseguinte, o impacto da recessão económica nos retalhistas foi analisada na medida do possível com base nas informações disponíveis. A alegação segundo a qual a rendibilidade dos retalhistas não foi analisada correctamente deve, assim, ser rejeitada.
(508)
Algumas partes levantaram objecções a respeito de uma referência ao nível geral de rendibilidade do sector da venda a retalho e ao volume de negócios realizado em relação a outro calçado, que consideraram irrelevante para o inquérito. Uma parte alegou que, se a autoridade responsável pelo inquérito indicou que o efeito das medidas sobre os retalhistas tinha sido atenuado pelas vendas de outros produtos, devia ter sido efectuada uma análise semelhante para os produtores da União. Convém notar que os retalhistas e os produtores da União do produto similar estão numa situação diferente, dado que fabricam principalmente calçado de couro, enquanto os retalhistas têm, geralmente, um leque mais vasto de outros produtos. As conclusões apresentadas nos considerandos 471 e seguintes continuam, por isso, a ser válidas.
(509)
Algumas partes questionaram a exactidão dos valores relativos ao emprego no sector da venda a retalho e consideraram que estavam em causa mais postos de trabalho, sem contudo fundamentar este argumento. A esse respeito, convém notar que os valores relativos ao emprego no sector da venda a retalho indicados no considerando 459 foram calculados com base nos valores relativos ao emprego verificados (relativos à função de venda a retalho e afectados ao produto em causa) do único importador/retalhista que colaborou. Obteve-se em seguida uma estimativa extrapolando os valores relativos ao emprego supracitados com base nos volumes vendidos por esta empresa em relação aos volumes totais do produto em causa vendidos no sector da venda a retalho, no mercado da União. Esta estimativa foi verificada graças aos documentos transmitidos por outras partes e a informações sobre o mercado, que confirmaram a ordem de grandeza estabelecida pela Comissão. O argumento supracitado é, por conseguinte, rejeitado.
(510)
Várias partes afirmaram que era difícil para os retalhistas, em especial as PME, mudar de fontes de abastecimento, já que tinham relações de confiança de longa data e que as despesas e os prazos decorrentes de uma mudança de fornecedores podiam ser proibitivos. Determinadas partes alegaram que, na situação actual de recessão económica, os custos de deslocalização eram particularmente difíceis de absorver pelos retalhistas. A esse respeito, reconhece-se que a mudança de fornecedores poderia causar problemas a alguns retalhistas num período de crise económica. No entanto, a Comissão não considerou que os custos e os prazos decorrentes de uma mudança de fontes de abastecimento fossem proibitivos. Com efeito, as informações recolhidas durante o inquérito sugeriam que vários retalhistas tinham procurado novas fontes de abastecimento e tinham efectuado essa mudança sem efeitos desproporcionalmente negativos. Deste modo, o argumento supracitado não pode ser aceite.
(511)
Uma parte indicou que, para além das medidas, o aumento do custo do calçado de couro proveniente da RPC e do Vietname tornava pouco competitivo o abastecimento nestes países. O argumento de que o abastecimento nos países em causa deixara de ser competitivo não foi fundamentado e não se afigura compatível com a conclusão que indica que as importações provenientes dos países em causa detinham ainda uma parte de mercado de 28 % durante o PIR. A alegação de que o aumento de outros custos nos países em causa teria uma influência sobre as decisões de abastecimento dos importadores corrobora a conclusão da Comissão, exposta nos considerandos 402 e seguintes, indicando que parece haver outros factores além do direito anti-dumping que influenciam a decisão dos importadores/retalhistas de mudar de fontes de abastecimento. Como há muitos outros factores em jogo, não é possível atribuir às medidas todo o impacto negativo.
(512)
Várias partes alegaram que não tinha sido suficientemente tido em conta o facto de os pontos de preços impedirem que pequenos aumentos de preços fossem repercutidos nos consumidores. Esta afirmação confirma, com efeito, a conclusão da Comissão que indica que os aumentos de preços cobrados aos retalhistas eram demasiado baixos para serem transferidos numa medida significativa a nível dos consumidores. A este respeito, cumpre referir o considerando 477.
(513)
Uma parte afirmou que a análise não tinha tomado em consideração a dura batalha de preços que existe no sector da venda a retalho. Este argumento é rejeitado pois a forte concorrência neste sector foi examinada na análise, como descrito no considerando 467.
4. INTERESSE DOS CONSUMIDORES
(514)
Várias partes alegaram que os aumentos de preços a nível do consumidor eram superiores aos estabelecidos no inquérito e que, se as medidas fossem mantidas, os preços no consumidor voltariam a aumentar. Outros questionaram a exactidão dos números utilizados pela Comissão para os preços no consumidor alegando que não cobriam todos os Estados-Membros e incluíam outros produtos além do produto em causa. Duas partes lamentaram que as informações de acompanhamento dos preços de retalho que uma delas enviara não tivessem sido tomadas em consideração. Refira-se, a este respeito, que todas as informações enviadas sobre preços de retalho tinham sido analisadas no inquérito (vejam-se os considerandos 463 e seguintes).
Com efeito, a Comissão utilizou diversas fontes para estabelecer a evolução dos preços de retalho, designadamente, as informações enviadas pelas partes colaborantes (preços de revenda dos grossistas, preços de compra e revenda do importador/retalhista que colaborou e dados transmitidos por outros retalhistas), as declarações de várias partes interessadas indicando que os preços no consumidor não tinham aumentado, assim como informações provenientes de fontes estatísticas. Estes últimos, apresentados no quadro 23, foram considerados mais fiáveis do que as informações de acompanhamento dos preços de retalho supracitados pelas razões seguintes. Os dados comunicados por esta parte foram considerados mais limitados e menos representativos, porque cobriam apenas uma pequena parte da definição do produto e omitiam um mercado de consumo importante, o Reino Unido, que é, segundo as partes interessadas, um mercado retalhista muito concorrencial. Em contrapartida, as informações apresentadas no quadro 23 foram recolhidas junto dos serviços nacionais de estatística (incluindo o Reino Unido que registou uma ligeira baixa dos preços no consumidor entre 2005 e o PIR) e são dominadas pelo produto em causa. Em qualquer caso, as informações facultadas pelas partes interessadas durante o inquérito indicaram aumentos de preços moderados, ou mesmo diminuições. Os argumentos supracitados tiveram de ser rejeitados por estes motivos.
(515)
Uma parte alegou que os consumidores tinham dificuldades em obter produtos de boa qualidade a preços razoáveis. Este argumento não era consubstanciado por elementos de prova e foi, por conseguinte, rejeitado.
(516)
Uma parte alegou que o consumo decrescente de calçado de couro mostrava o impacto negativo das medidas nos consumidores, sem, contudo, fundamentar este argumento. Como se descreve no considerando 482, os preços no consumidor permaneceram largamente estáveis, pelo que não houve um impacto negativo nos consumidores. A Comissão detectou diversos factores que conduziram a uma diminuição do consumo de calçado de couro, nomeadamente a evolução das tendências da moda, não tendo sido possível concluir que o consumo decrescente seria imputável às medidas. O argumento supracitado é, assim, rejeitado.
5. OUTRAS OBSERVAÇÕES RECEBIDAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(517)
Duas partes alegaram que a análise do interesse da União estava incompleta pois não tinham sido tomados em consideração os interesses dos prestadores de serviços de logística da União (companhias de navegação, etc). Convém notar que nenhum operador deste tipo se deu a conhecer ou solicitou que o seu ponto de vista fosse tido em conta e não foi facultada qualquer informação sobre essa questão. Assim, rejeita-se a alegação de que a análise do interesse da União está incompleta a esse respeito. Do mesmo modo, algumas partes afirmaram que deveriam ser analisados os efeitos positivos da caducidade das medidas no âmbito do interesse da União. Quanto a esta alegação, remete-se para a explicação dada no considerando 502 que indica os motivos por que não se considerou que tal análise fosse necessária, de um ponto de vista jurídico, no presente processo.
(518)
As autoridades vietnamitas e a associação dos produtores vietnamitas de couro e de calçado alegaram que a manutenção das medidas diminui o efeito dos programas de ajuda concedidos pela União. A instituição ou a prorrogação de direitos anti-dumping é uma consequência técnica normal do facto de se ter apurado que os exportadores vietnamitas recorriam a práticas de dumping prejudicial. Qualquer consideração política desse tipo encontra-se fora do quadro jurídico e não é, portanto, relevante. Acrescente-se que não há conflito entre o facto da União conceder ajuda ao desenvolvimento ao Vietname em diferentes domínios e a instituição de direitos anti-dumping na sequência de um inquérito exaustivo efectuado em conformidade com as regras comerciais internacionais.
M. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
(519)
Atendendo ao que precede, deverão ser mantidas as medidas anti-dumping sobre o calçado de couro. Contudo, e sem ignorar que foi determinada a continuação de dumping prejudicial e que o interesse da União exige a instituição de medidas, o presente processo é caracterizados por circunstâncias excepcionais, como se refere nos considerandos 324 a 326, que deverão ser devidamente repercutidas no prazo de vigência das medidas anti-dumping. O inquérito mostrou que existe a probabilidade de continuação do prejuízo a curto/médio prazo, até que o processo de ajustamento da indústria da União seja dado por concluído. O período de vigência das medidas deverá, por conseguinte, limitar-se a 15 meses.
(520)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a extensão das medidas após um reexame da caducidade aplicar-se-ia, normalmente, por cinco anos, a menos que existissem motivos ou circunstâncias específicas que implicassem uma redução do período de aplicação. No caso vertente, o inquérito demonstrou que a indústria da União se encontrava em pleno processo de alterações significativas no período considerado. Apurou-se que uma parte da indústria estava a adaptar o seu modelo de negócios com lucros crescentes, próximos do objectivo estabelecido para os lucros. Verificou-se ainda que este grupo mostrava uma apreciável expansão, tanto em termos de volume de negócios como de volume, de modo a absorver gradualmente uma importante parte do outro grupo da indústria que não tinha efectuado esse processo de mudança significativa do seu modelo de negócios.
(521)
Com base nestas constatações, considera-se que, nesta altura, considerando o período após o estipulado no considerando 519, deixa de ser possível verificar a probabilidade de continuação do prejuízo. Assim, considera-se inadequado propor uma duração das medidas mais prolongada do que esse período.
(522)
Recorde-se que as medidas objecto do presente reexame foram alargadas pelo Regulamento (CE) n.o 388/2008 (11) às importações do mesmo produto expedido da RAE de Macau, quer seja ou não declarado originário da RAE de Macau. Sobre esta matéria, o presente reexame não revelou qualquer novo elemento. O direito anti-dumping definitivo de 16,5 %, aplicável às importações originárias da RPC deverá, por conseguinte, ser alargado às importações do mesmo produto expedido da RAE de Macau, quer seja ou não declarado originário da RAE de Macau.
N. DISPOSIÇÕES FINAIS
(523)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de direitos aplicáveis à RPC e ao Vietname. Em conformidade com o disposto no regulamento de base, na sequência da divulgação das conclusões, foi concedido um prazo às partes para apresentarem as suas observações. As observações apresentadas, oralmente e por escrito, pelas partes foram devidamente levadas em consideração, tendo as conclusões definitivas sido alteradas em conformidade sempre que tal se afigurou necessário.
Conclui-se do que precede que os direitos anti-dumping deverão ser mantidos durante 15 meses,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de calçado com a parte superior de couro natural ou reconstituído, com exclusão do calçado para desporto, do calçado de tecnologia especial, das pantufas e de outro calçado de interior e do calçado com biqueira protectora, originário da República Popular da China e do Vietname, classificado nos códigos NC: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 e ex 6405 10 00 (12).
Os códigos TARIC figuram no anexo do regulamento.
2. Para efeitos do presente regulamento, entende-se por:
«calçado para desporto», o calçado na acepção da Nota de subposições 1 do Capítulo 64 do anexo I do Regulamento (CE) n.o 1031/2008 (13);
«calçado de tecnologia especial», o calçado cujo preço CIF por par seja igual ou superior a 7,5 EUR, destinado à actividade desportiva, com sola moldada de uma ou várias camadas, não injectada, fabricada com materiais sintéticos concebidos especialmente para amortecer os choques devidos aos movimentos verticais ou laterais e providas de características técnicas tais como almofadas herméticos contendo gás ou fluidos, constituintes mecânicos que absorvem ou neutralizam choques ou materiais como polímeros de baixa densidade, classificado nos códigos NC ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
«calçado de biqueira protectora», o calçado que disponha de uma biqueira protectora e com uma resistência ao impacto de, pelo menos, 100 joules (14) e classificado nos códigos NC: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 e ex 6405 10 00;
«pantufas e outro calçado de interior», o calçado classificado no código NC ex 6405 10 00.
3. As taxas do direito anti-dumping aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Direitos anti-dumping
Código adicional TARIC
RPC
Golden Step
9,7 %
A775
Todas as outras empresas
16,5 %
A999
Vietname
Todas as outras empresas
10,0 %
-
4. O direito anti-dumping definitivo de 16,5 % e aplicável às importações provenientes de «todas as outras empresas» na República Popular da China é alargado às importações do produto descrito no n.o 1 expedido da RAE de Macau, independentemente de ser ou não declarado originário da RAE de Macau. Os códigos TARIC relativos às importações expedidas da RAE de Macau constam da lista do anexo do presente regulamento.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia. O presente regulamento vigora por um período de 15 meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 22 de Dezembro de 2009.