РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 289/2009 НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2009 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 9 юли 2008 г. с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз известие (2) Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 28 май 2008 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (наричан по-долу „жалбоподател“) от името на производители, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на Общността на някои безшевни тръби от желязо или стомана. В жалбата се съдържаха доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за предвидима и непосредствена опасност от значителна вреда, произтичаща от него, което бе счетено за достатъчно основание, за да обоснове започването на процедурата.
2. Засегнати страни от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Общността, производителите износители, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които се знае, че са засегнати, както и техните сдружения и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Беше дадена такава възможност на всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни причини за искането си.
(5)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране, Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители, за които се знае, че са засегнати, както и на всички други дружества, които заявиха своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Десет (групи от) дружества представиха заявление за получаване на статут за ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за индивидуално третиране, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията, необходими за получаване на статут за ТДПИ.
(6)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, вносители и производители от Общността в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка, за да се установят дъмпингът и вредата. С цел да се даде възможност на Комисията да вземе решение относно необходимостта от изготвяне на представителна извадка и при положително становище - да състави такава извадка, всички производители износители, вносители и производители от Общността бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и в съответствие с публикуваното известие за започване на процедурата да предоставят на Комисията основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (1 юли 2007 г.- 30 юни 2008 г.).
(7)
След проучване на предоставената информация и като се отчита големият брой производители износители и производители от Общността, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители. Предвид ограничения брой на вносителите, показали желание за съдействие, бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(8)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Общността, както и до вносителите и всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички производители от Общността от представителната извадка, с изключение на едно дружество, което предостави единствено частична информация, от шестима вносители и петима ползватели.
(9)
Комисията потърси и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Общността. Бяха направени проверки на място в обектите на следните дружества:
производители износители в КНР:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd;
производители от Общността:
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Франция,
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Германия,
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Италия,
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Чешка република,
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Румъния,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Испания,
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Испания;
свързани търговци:
-
Almacenes Metalurgicos, SA. Barcelona, Испания;
несвързани вносители:
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Нидерландия,
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Испания;
ползвател от Общността
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия.
(10)
От гледна точка на необходимостта да се установи нормална стойност за производителите износители в КНР, на които може да не се предостави статут за ТДПИ, беше извършена проверка за определяне на нормалната стойност на базата на данни от страна аналог в обектите на следното дружество:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, САЩ.
3. Представителна извадка
(11)
По отношение на производителите износители и съгласно член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани засегнатите страни, които не повдигнаха никакво възражение.
(12)
По отношение на производителите от Общността и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем продукция на сходния продукт в Общността, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от 5 групи дружества (общо 9 дружества), представляващи 62 % от общата продукция в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани съдействащите производители, които не повдигнаха никакво възражение по отношение на съставената представителна извадка. Тъй като броят на съдействащите вносители от Общността бе ограничен, бе взето решение, че не е необходимо да се съставя представителна извадка за тях.
4. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, релевантни за оценката на вредата, обхвана периода от 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (3), с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“). В известието за започване на процедурата (вж. съображение 1 по-горе) бе посочено, че обикновено разглежданият продукт се декларира в следните кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93, като тези кодове по КН бяха дадени единствено за сведение. Същевременно при разследването се установи, че три от тези кодове по КН не се отнасят за разглеждания продукт, а именно ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 и ex 7304 24 00, и че пет други кода по КН липсват, и по-конкретно ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 и ex 7304 59 10.
(15)
Разглежданият продукт има много разнообразни приложения, като например в машиностроенето (включително автомобилостроенето и инженеринга), в строителството (за пилоти), при производството на енергия (като например котелни тръби), като тръби за нефтената промишленост (наричани по-долу „OCGT“), използвани като обсадни или други тръби и сондажни щанги в нефтената промишленост, както и като тръби за пренос на течности или газове (за тръбопроводи).
(16)
Безшевните тръби (наричани по-долу „SPT“) могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (без да са преминали топлинна обработка), със специални краища и евентуално нарязани по определени размери. Има многобройни различни параметри за определяне на свойствата на тръбите, което обяснява факта, че по-голямата част от SPT се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите SPT обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми.
(17)
При разследването се установи, че отделните видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики въпреки някои различия в крайните приложения на различните типове безшевни тръби. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
(18)
Едно сдружение на производители от КНР изтъкна, че OCTG следва да бъдат изключени от определението на разглеждания продукт поради това, че имат различни употреби, спецификации и характеристики, не са взаимозаменяеми с останалите тръби и обемът на износа от КНР в ЕС е ограничен. Същевременно при разследването се установи, че OCGT имат и химични характеристики, които са сравними с другите видове SPT, тъй като попадат в рамките на прага на CEV, който е 0,86. Освен това те имат и други основни характеристики, които са еднакви с тези на останалите видове SPT, като например външен диаметър и дебелина на стената. Що се отнася до крайните приложения на OCTG, бе установено, че определени OCTG са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирани стомани. Предвид това, че OCTG имат еднакви основни характеристики като другите безшевни тръби и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на този вид от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и безшевните тръби, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на САЩ (избрани временно за страна аналог), и безшевните тръби, произвеждани и продавани в Общността от производството на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради тази причина тези продукти временно са считани за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(20)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(21)
Тези критерии са посочени по-долу накратко, в обобщен вид и единствено за справка:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от закони относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(22)
В настоящото разследване трима от включените в представителната извадка производители износители подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за заявление за получаване на статут за ТДПИ в определените срокове:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Комисията потърси цялата информация, счетена за необходима, относно горепосочените съдействащи производители износители и при необходимост провери данните, предоставени в заявленията за получаване на статут за ТДПИ, в обектите на въпросните дружества.
(24)
При разследването се установи, че статут за ТДПИ не може да бъде предоставен на никоя от трите групи дружества от КНР, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради следните причини.
(25)
Всички три (групи от) дружества не успяха да докажат, че отговарят на критерий 3 и изглежда, че значителни нарушения са били пренесени от предходната система на непазарна икономика, т.е. всички три (групи от) дружества са се ползвали с преференциално данъчно третиране и две (групи от) дружества са получили активи на цена под пазарната стойност. След оповестяването на заключенията във връзка със статута за ТДПИ две (групи от) дружества изтъкнаха, че ползването на специални данъчни предимства не може да бъде в противоречие с критерий 3, тъй като данъчните намаления се използват и в страни с пазарна икономика. Трябва да се отбележи, че посочените дружества са се ползвали от преференциално данъчно третиране в няколко отношения, тъй като са подлежали на освобождаване от местни данъци върху доходите и са получили право на „данъчна ваканция“ (2 години данъчно освободени, след което 3 години - наполовина данъчно освободени), което се предоставя на дружества с чуждестранни инвестиции и смесени китайско-чуждестранни предприятия. Като цяло благодарение на тези схеми на преференциално данъчно третиране дружествата са получили значителни ползи, които най-вероятно са оказали съществено въздействие върху разходите и цените през ПР. Третото (третата група от) дружество(а) изтъкна(ха), че данъчните предимства, които са ползвали, не са били приложими след 1 януари 2008 г. и те са съставлявали еднократна схема за данъчни намаления, които не са могли да окажат каквото и да е влияние върху разходите на дружеството през следващите години, и освен това размерът на освобождаването от данъци е бил много малък. Трябва да се отбележи, че тази група дружества се е ползвала от намаляване на данъците за оборудването, което е закупено на вътрешния пазар през 2006 и 2007 г. (т.е. през ПР). Получените предимства не могат да бъдат считани за незначителни и поради това се прави заключението, че те са оказали несъмнено и значително въздействие върху разходите и цените през ПР.
(26)
Освен това две (групи от) дружества не изпълниха критерий 2 относно отчетността, тъй като бе установено, че едното е прихващало задължения и вземания, а другото не е имало пълни финансови отчети и не е бил прилаган последователно принципът на начисляване. След оповестяване на заключенията за статута за ТДПИ едно дружество изтъкна, че международните счетоводни стандарти не са задължителни поради малкия размер на дружеството, факта, че не е листвано на фондовата борса и е в селскостопански район. Това твърдение обаче бе отхвърлено, тъй като установените нарушения бяха много сериозни, по-конкретно одитираните отчети бяха непълни по отношение на важни аспекти и не е спазван принципът на начисляване. Тези по-скоро основни принципи на отчетността трябва да бъдат спазвани независимо от правния статут на дружеството, неговия размер и разположение. Другата група дружества изтъкна, че одиторът е удостоверил, че счетоводният баланс в одитирания финансов отчет е бил в съответствие с международните счетоводни стандарти и е преквалифицирал вече прихванатите сметки като вземания и задължения. Трябва да се отбележи, че това твърдение не е направено преди оповестяването (по-конкретно по време на проверката на място) и поради тази причина не може да бъде проверено. Освен това се отбелязва, че посочената група дружества не отрича практиката на прихващане, която сама по себе си не е в съответствие с международните счетоводни стандарти. Поради това доводът се отхвърля.
(27)
Освен това две групи дружества не доказаха, че решенията относно разходите и материалите са били вземани в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса от страна на държавата и заради това те не доказаха, че критерий 1 е изпълнен. След оповестяването едно дружество изтъкна, че основанията, на базата на които е взето решение, че този критерий не е спазен, не са се опирали на обективни доказателства, тъй като дружеството е разполагало със свободата да взема решения относно своите продажби и ценообразуване въпреки твърдението, съдържащо се в одитираните му финансови отчети по отношение на политиката на ценообразуване между асоциираните страни. Дружеството изтъкна, че това не е било ограничение, а по-скоро изискване по отношение на оповестяването пред одитора при преразглеждането на транзакциите между „асоциираните страни“. Въпреки гореизложеното това твърдение обаче не обяснява в достатъчна степен експлицитното посочване в одитираните финансови отчети, че „когато цената е определяна от държавния департамент по стоките, то тогава тази цена е спазвана“. Поради тази причина доводът се отхвърля. Другото дружество изтъкна, че въпреки факта, че е с мажоритарно държавно участие, то е било основно под контрола на частно предприятие и не е била налице държавна намеса. Дружеството обаче не представи каквито и да е нови доводи, които да могат да доведат до промяна на заключението, че предвид действителния състав на съвета на директорите с мнозинство от членове, представляващи държавни предприятия, държавната намеса не може да бъде изключена, а и дружеството не доказа, че решенията са били вземани без значителна държавна намеса и следователно този критерий не е спазен. Трябва да се отбележи също така, че в оповестяването на заключенията относно статута за ТДПИ за тази група дружества бе включен пример за решение, което не е било взето в зависимост от пазарните условия и се е дължало на възможно държавно въздействие (безвъзмездно ползване на земя), и дружеството не представи коментар в тази връзка.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(28)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако е необходимо, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(29)
Всички три дружества или групи от дружества от КНР, които подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ, подадоха и заявление за ИТ, в случай че им бъде отказан статутът за ТДПИ.
(30)
Въз основа на наличната информация бе установено, че две от трите дружества или групи от дружества отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(31)
Относно третото дружество или група от дружества мажоритарният дял се притежава от държавата. Освен това предвид този факт и значителното въздействие на държавата върху стоманодобивната промишленост в КНР не може да бъде изключено възможно заобикаляне.
(32)
Поради тази причина се направи заключението, че ИТ следва да бъде предоставено единствено на следните две дружества износители:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Страна аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе предоставен статут за ТДПИ, беше определена на базата на цените или конструираната стойност в страна аналог.
(34)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща страна аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментара си в тази връзка.
(35)
Една заинтересована страна представи мнението си за избора на страна аналог и предложи Украйна или Индия като по-целесъобразен избор за установяването на нормална стойност.
(36)
Украйна бе предложена като по-целесъобразен избор, тъй като освен че има свободна конкуренция на пазара си, процесът на производство и достъпът до суровини са сходни с тези в КНР. Трябва да се отбележи, че от 30 юни 2006 г. са наложени антидъмпингови мита върху вноса на SPT с произход от Украйна, като митата са между 12,3 % и 25,7 %. Въпреки че има няколко производители на пазара в Украйна, фактът, че е установен дъмпинг през 2006 г., показва възможното наличие на нарушения на пазарните условия и използването на тези цени и разходи на вътрешния пазар поражда опасения. При всяко положение обаче нямаше съдействащи производители от Украйна при разследването.
(37)
Същата заинтересована страна изтъкна, че Индия е по-добър избор от САЩ и предостави името на производител от Индия на сходния продукт. Този производител обаче не изяви желание да съдейства. Предвид това, че няма съдействие от производители от Индия, тя не може да бъде избрана като страна аналог.
(38)
Освен това поради размера на пазара на САЩ, броя на националните производители и значителното количество внос пазарът на САЩ е конкурентен и поради тази причина те бяха избрани временно като най-целесъобразна страна аналог. Както бе посочено в съображение 10 по-горе, един производител от САЩ оказа съдействие при разследването и предостави цялата необходима информация. Също така друг производител от САЩ изпрати непълни данни, които като цяло потвърдиха информацията на съдействащия производител от САЩ.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставен статут за ТДПИ, беше установена на базата на проверената информация, получена от производителя от страната аналог, в съответствие с изложената по-долу методология.
(40)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за производителя в страната аналог дали неговите продажби на разглеждания продукт на вътрешния пазар са били представителни през ПР, т.е. дали общият им обем е представлявал поне 5 % от експортните продажби на разглеждания продукт от КНР в Общността.
(41)
След това за всеки вид на въпросния продукт, продаван от производителя от САЩ на вътрешния пазар на страната и счетен за пряко сравним с видовете на разглеждания продукт, продавани за износ в Общността, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, ако обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид на продукта, продаван от производители от КНР за износ в Общността.
(42)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(43)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през ПР, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(44)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
4. Експортна цена
(45)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на действително платените или дължими експортни цени.
5. Сравнение
(46)
Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени съответните намаления под формата на корекции с оглед на различията, които влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха направени целесъобразните корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Корекции бяха осъществени за морско навло и застраховка, обработка на товари, товарене и свързани разходи, разходи за инспекции, комисионни и банкови такси.
(47)
При наличие на физически разлики между въпросния продукт, продаван на вътрешния пазар от страна на дружествата в страната аналог, и разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше направена корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Тази корекция съответства на разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика.
6. Дъмпингови маржове
(48)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Общността без платено мито.
(49)
Бяха установени индивидуални дъмпингови маржове за съдействащите производители износители, на които бе предоставено ИТ, на базата на сравнение на среднопретеглена нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(50)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставен статут за ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност на включените в представителната извадка четири дружества.
(51)
Предвид това, че равнището на съдействие в разследването бе счетено за ниско, тъй като съдействащите дружества съставляваха около 40 % от целия внос от КНР през ПР, за несъдействащите дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, използвайки най-високия марж, установен за представителните видове на един съдействащ производител, на който не е предоставен статут нито за ТДПИ, нито ИТ.
(52)
На тази база временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Други съдействащи дружества
35 %
Други дружества
51 %
Г. ВРЕДА
1. Продукция на Общността и производство на Общността
(53)
В рамките на Общността сходният продукт е произвеждан от двайсет и трима производители. Поради тази причина количеството произведени стоки от тези двайсет и трима производители от Общността се счита, че съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(54)
От тези двайсет и трима производители общо петнайсет, повечето от които са членове на сдружението жалбоподател (ESTA), изявиха желание за съдействие в процедурата в рамките на срока, посочен в известието за образуване на процедурата, и сътрудничиха при разследването. Беше установено, че тези петнайсет производители съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общата продукция на Общността на сходния продукт. Поради тази причина петнайсетте съдействащи производители съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5 параграф 4 от основния регламент и са наричани по-долу „производството на Общността“. Останалите производители от Общността са наричани по-долу „другите производители от Общността“. Тези други производители от Общността не подкрепяха активно жалбата, но и не изказаха възражения по нея.
(55)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, бе съставена представителна извадка от петима производители, съставляващи 62 % от общата продукция на Общността. Тъй като тези производители са групи от дружества, представителната извадка бе съставена от общо 9 отделни дружества.
2. Потребление в Общността
(56)
Потреблението в Общността бе установено на базата на обема на продажбите за ЕС на производството на Общността, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Общността, а що се касае до другите производители от Общността - на базата на направените от жалбоподателя оценки.
(57)
Пазарът на Общността за разглеждания продукт и сходния продукт се увеличаваше устойчиво между 2005 г. и ПР и увеличението достигна стойност от приблизително 24 %. Най-значителното нарастване бе между 2006 и 2007 г., когато потреблението се увеличи със 17 процентни пункта.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо потребление в ЕО (в тонове)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
123
124
(58)
В това отношение е важно да се отбележи, че пазарът на Общността за разглеждания продукт се разделя на следните основни сегменти: машиностроене и строителство (около 60 %), производство на енергия (около 10 %), OCTG (около 8 %) и тръбопроводи (около 8 %). Поради тази причина разглежданият продукт се използва основно в машиностроенето и строителството, които отбелязаха много бърз растеж през 2007 г.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обем на разглеждания внос
(59)
Обемът на вноса от КНР в Общността на разглеждания продукт отбеляза огромно увеличение през разглеждания период. Вносът в ЕС се увеличи с повече от 20 пъти от 2005 г.
Внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
От КНР (в тонове)
26 396
136 850
470 413
542 840
Индекс (2005 г. = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
При разбивката на вноса от КНР по различните пазарни сегменти се забелязва, че вносът от КНР е особено голям в машиностроенето и строителството (около 65 %) и тръбопроводите (около 15 %), докато OCTG и производството на енергия съставляват по-малко от 5 %.
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(61)
Пазарният дял на вноса от КНР се установи на 1 % през 2005 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с почти 16 процентни пункта, през разглеждания период, и по-конкретно той нарасна с 4 процентни пункта между 2005 и 2006 г., с още 10 - между 2006 и 2007 г., и с 2 процентни пункта през ПР, през който пазарният дял на вноса от КНР бе 17,1 %.
Пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Същевременно вносът от КНР не е равномерно разпределен в рамките на отделните сегменти, които съставят пазара на Общността. През ПР вносът от КНР притежаваше пазарен дял от около 38 % в сегмента на тръбопроводите, 19 % в машиностроенето и строителството, 9 % в OCTG и около 7 % в сегмента на производството на енергия.
в) Цени
i) Динамика на цените
(63)
От 2005 до 2007 г. средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля рязко с 9 %, след което се увеличи с 2 процентни пункта от 2007 г. до ПР. Като цяло средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля със 7 % между 2005 г. и ПР.
Единични цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
766,48
699,90
699,10
715,09
Индекс (2005 г. = 100)
100
91
91
93
ii) Подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по модели между продажните цени на производителите износители от КНР и продажните цени на производството на Общността в рамките на ЕО. За тази цел бяха сравнени цените на производството на Общността към несвързани клиенти с тези на съдействащите производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
За изчисляването на подбиването на цените бе използвана информацията от всички включени в представителната извадка съдействащи производители от Общността, които предоставиха пълни и проверими данни за ПР. При сравнението се установи, че през ПР среднопретегленият марж на подбиването на цените, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е бил 24 %.
4. Състояние на производството на Общността
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички релевантни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на производството на Общността. Представените по-долу данни се отнасят за цялото производство на Общността по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка дружества - по отношение на всички останали показатели. Данните във връзка с трите включени в представителната извадка дружества бяха изключени, тъй като: i) едно дружество бе част от голяма група с дейност в областта на черната металургия до преобразуването ѝ чрез отделяне през май 2007 г., което означава че данните преди това събитие и след това не са съпоставими; ii) друго дружество не предостави достатъчно подробни данни; и iii) едно дружество не бе в състояние да предостави действителните данни за 2008 г. и прогнози за 2009 г. С оглед на наличието на съпоставими данни за анализа на показателите за вредата и опасността от причиняване на вреда третото дружество трябваше да бъде изключено при анализа на показателите за вредата. Същевременно предвид относително ниската тежест на тези три дружества в представителната извадка това изключване по никакъв начин не оказа въздействие върху общото състояние, което очертават показателите.
а) Продукция
(67)
От равнище от около 2 000 000 тона през 2005 г. продукцията на включените в представителната извадка производители достигна до своя връх през 2007 г., а именно повече от 2 200 000 тона, което се дължеше на увеличеното търсене, както е посочено в съображение 57 по-горе, преди да отбележи спад през ПР. Като цяло продукцията се увеличи през разглеждания период със 7 % до около 2 150 000 тона през ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продукция (в тонове)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Индекс (2005 г. = 100)
100
109
109
107
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет беше установен на базата на номиналния капацитет на производствените единици, притежавани от включените в представителната извадка производители, като се отчитаха прекъсванията на производството и фактът, че в някои случаи една част от капацитета е била използвана за производството на други продукти в рамките на същите производствени линии.
(69)
През разглеждания период производственият капацитет на включените в представителната извадка производители остана стабилен на нива от около 2 400 000 тона.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производствен капацитет (в тонове)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Индекс (2005 г. = 100)
100
101
100
98
Използване на капацитета
83 %
89 %
90 %
90 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
110
109
(70)
През 2005 г. равнището на използване на капацитета бе 83 % и се увеличи до около 90 % за останалата част от разглеждания период. Това отразява измененията в обема на продукцията, както е посочено в съображение 67 по-горе. Като цяло равнището на използване на капацитета се измени само със 7 процентни пункта, т.е. наблюдава се леко увеличение в сравнение със значителното нарастване на потреблението, както е описано в съображение 57 по-горе.
(71)
Важно е обаче да се отбележи, че поради високото равнище на потребление включените в представителната извадка производители са осъществявали дейност при високи нива на производствения капацитет. Възможността да се достигнат високи нива на използване на капацитета се счита за важен елемент, за да бъдат постигнати удовлетворителни равнища на рентабилност за сходния продукт. Например ситуацията през разглеждания период ясно се различава от ситуацията между 2002 и 2004 г., когато поради натиска, оказван от дъмпинговия внос с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, използването на капацитета на производството на Общността бе едва около 66-75 % и производството на Общността претърпя загуби от между 5 и 10 %.
в) Запаси
(72)
Равнището на запасите в края на отчетния период на включените в представителната извадка производители се увеличи с 16 % през 2006 г., след което отбеляза лек спад с 3 процентни пункта през 2007 г. и загуби още един процентен пункт през ПР. Следва да се отбележи, че по-голямата част от продукцията е произведена по поръчки. Поради тази причина се счита, че релевантността на този показател в анализа на вредата е ограничен.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Запаси в края на отчетния период (в тонове)
142 303
165 070
160 668
159 924
Индекс (2005 г. = 100)
100
116
113
112
г) Обем на продажбите
(73)
През ПР обемът на извършените продажби от производството на Общността на собствената му продукция към несвързани клиенти на пазара на Общността беше около 2 000 000 тона, което е увеличение от 14 % в сравнение с равнището през 2005 г. Това увеличение може да се дължи на значителното увеличение на потреблението (описано в съображение 56 по-горе), положителните последици от което обаче бяха само частично отразени в увеличеното равнище на продажбите на производството на Общността.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продажби на ЕО (в тонове)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
117
114
(74)
Следва да се отбележи, че вносът от КНР и продажбите на производството на Общността са в конкуренция основно в три пазарни сегмента: машиностроене, строителство и тръбопроводи. 65 % от продажбите на производството на Общността и около 80 % от вноса от КНР са предназначени за тези три пазарни сегмента.
д) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производството на Общността загуби 5 процентни пункта от пазарния дял, който отбеляза спад от 69 % през 2005 г. на 64 % през ПР. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от значително увеличение на потреблението, производството на Общността беше в състояние единствено частично да се възползва от него поради голямото увеличение на вноса от КНР. Необходимо е да се припомни, че пазарният дял на вноса от КНР се увеличи от 1 % до 17,1 % през същия период (вж. съображение 61 по-горе).
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Пазарен дял на производството на Общността
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
95
92
е) Ръст
(76)
Между 2005 г. и ПР, докато потреблението в Общността се повиши с 24 %, обемът на продажбите на производството на Общността на общностния пазар се увеличи само с 14 %, като по този начин неговият пазарен дял отбеляза спад с 5 процентни пункта. От друга страна, обемът на вноса от КНР се увеличи повече от 20 пъти и неговият пазарен дял нарасна с 16 процентни пункта през същия период. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки растежа в определена степен на производството на Общността, то със сигурност не съумя да се възползва напълно от чувствителното увеличение на търсенето на пазара, като едновременно с това ситуацията донесе много повече ползи за вноса от КНР.
ж) Заетост
(77)
Равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители се увеличаваше устойчиво между 2005 и 2007 г. и този ръст достигна стойност от 6 %, след което отбеляза спад с 6 процентни пункта между 2007 г. и ПР. Като цяло равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители остана стабилно между 2005 г. и ПР (на равнище от около 9 100 лица). Това показва, че включените в представителната извадка производители са увеличили своята ефикасност, като в същото време обемът на продукцията е намалял със 7 % (вж. съображение 67 по-горе).
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Заетост (брой лица)
9 119
9 444
9 644
9 151
Индекс (2005 г. = 100)
100
104
106
100
з) Производителност
(78)
Производителността на работната сила на включените в представителната извадка производители, измерена като количество произведени стоки (в тонове) на едно лице за година, се увеличаваше устойчиво през разглеждания период и достигна през ПР до равнище със 7 % по-високо, отколкото през 2005 г. Това съответства на факта, че равнището на заетостта остана стабилно през разглеждания период, като в същото време продукцията нарасна със 7 %.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производителност (в тонове на заето лице)
369
387
386
395
Индекс (2005 г. = 100)
100
105
105
107
и) Заплати
(79)
Средната заплата на заето лице се увеличи със 7 % между 2005 и 2006 г., с още 8 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и остана почти стабилна между 2007 г. и ПР. Като цяло средната заплата на заето лице отбеляза ръст от 16 % през разглеждания период. Увеличението на средните разходи за заплати се дължи отчасти на факта, че съкращението на работни места за тези производители от Общността, при които средните заплати са били относително ниски, е компенсирано от ръста на броя на персонала за производителите от Общността, при които средните заплати са били сравнително високи. Тъй като средното увеличение на заплатите беше частично компенсирано от значителен ръст на производителността, общото въздействие по отношение на разходите за труд не беше особено значително.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Годишни разходи за труд на едно лице (в евро)
46 527
49 968
53 704
54 030
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
115
116
й) Фактори с въздействие върху продажните цени
(80)
Продажните цени на включените в представителната извадка производители се увеличиха значително (с 21 %) между 2005 и 2007 г. и останаха стабилни през ПР. Увеличението на продажните цени едновременно с ръста на обема на продажбите се обяснява с факта, че и разходите са се увеличили през същия период. Производителите от Общността успяха да отразят това увеличение на разходите в своите продажни цени към клиентите. Поради тази причина едва през ПР увеличаващият се натиск от страна на продуктите от КНР започна да предизвиква първите ясни последици върху продажните цени, когато цените на производството на Общността останаха стабилни въпреки увеличението на разходите от 4 процентни пункта.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Единична цена на пазара на ЕО (EUR/тон)
983
1 047
1 188
1 192
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
121
121
(81)
Както е видно от таблицата по-долу, увеличението на разходите основно се дължеше на ръст на цените на суровините. Производството на Общността показа голяма ефикасност по отношение на задържането на увеличението на разходите за труд и другите общи разходи. Въпреки това увеличението на цените на суровините можеше единствено да бъде компенсирано със съответстващо увеличение на продажните цени и това ставаше все по-трудно през разглеждания период.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо разходи на тон
863
863
974
1 007
Индекс (2005 г. = 100)
100
100
113
117
Разходи за суровини
498
532
603
622
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
121
125
к) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(82)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на включените в представителната извадка производители, изразена като процент от нетните продажби, отбеляза увеличение от 12,1 % (през 2005 г.) на 17,9 % (през 2007 г.), след което намаля на 15,4 % през ПР. Така рентабилността се увеличи с 3 процентни пункта между 2005 г. и ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Рентабилност на продажбите на ЕО на несвързани клиенти (% от нетните продажби)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
147
127
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
181
168
110
(83)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии следва тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се увеличи от равнище от 47 % през 2005 г. на 85 % през 2006 г. През 2007 г. отбеляза спад на 79 % и последващо намаление на 52 % през ПР. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се увеличи с 4,6 процентни пункта през разглеждания период.
л) Парични потоци и способност за привличане на капитал
(84)
През 2005 г. нетните парични потоци от обичайната дейност бяха почти 367 млн. евро. През 2006 г. те се увеличиха до около 684 млн. евро, достигайки до 1 млрд. евро през 2007 г., преди да отбележат спад до около 630 млн. евро през ПР. Липсваха индикации за затруднения от страна на производството на Общността при привличането на капитали.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Парични потоци (в евро)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Индекс (2005 г. = 100)
100
186
282
173
м) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт отбелязаха увеличение с 83 % между 2005 и 2006 г., след което с още 94 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и след това (през ПР) те се увеличиха единствено незначително. Като цяло инвестициите се увеличиха с около 185 % между 2005 г. и ПР. Тези инвестиции на производството на Общността бяха насочени към следните основни цели: подобряване на качеството на продуктите, увеличаване на ефикасността на обектите, разработване на нови продукти и процеси, подобряване на промишлената безопасност и опазването на околната среда. Те не доведоха до увеличение на производствения капацитет.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Нетни инвестиции (в евро)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Индекс (2005 г. = 100)
100
183
277
285
(86)
Счита се, че производството на Общността е насочило много значителен обем от ресурсите си към инвестиции през разглеждания период. Това следва да бъде разглеждано в контекста на много ниското равнище на инвестициите, което е било възможно през предходните години, когато нивата на рентабилност на производството на Общността са били изключително ниски или дори негативни. Поради големите времеви рамки на периода, в който производството на Общността е понасяло отрицателното въздействие и от дъмпинговия внос с произход от Хърватия, Русия и Украйна и през който инвестициите е трябвало значително да бъдат намалени (4), не е било възможно да се достигне до необходимото равнище на инвестиции. Поради тази причина увеличението на равнището на печалба през разглеждания период бе от основно значение, за да позволи на производството на Общността да направи тези инвестиции, които са били отлагани дълго време. Не са извършени инвестиции с цел увеличаване на производствения капацитет поради нарастващите опасения относно възможността за печалба от увеличеното търсене, породени от устойчивото разрастване на вноса от КНР.
н) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(87)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от засегнатата държава, може да се смята за значително въздействието на действителните дъмпингови маржове върху производството на Общността в условията на свиващо се търсене. Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да бъде неутрализиран причиняващият вреда дъмпингов внос от няколко други страни. Добрите финансови резултати, които постигна производството на Общността през разглеждания период, със сигурност му дадоха възможност да се възстанови в известна степен от предходния дъмпинг. Същевременно бе установено, че производството на Общността не е могло да се възползва в пълна степен от изключителното разрастване на пазара, наблюдавано през периода на анализа (вж. съображение 75 по-горе), тъй като пазарните дялове, които преди това са били заети от вноса, предмет на антидъмпингови мерки, се заеха от вноса на ниски цени от КНР, който също в известна степен е довел до загуба на пазарни дялове от страна на производството на Общността. Това развитие със сигурност имаше последици по отношение на ограничаване на пълното възстановяване на производството на Общността и по отношение на инвестициите и разширяването на производствения капацитет с оглед да се отговори на разрастването на пазара (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на производството на Общността от предходния дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че производството на Общността е останало уязвимо от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Общността.
5. Заключение относно вредата
(88)
Проверените данни показват определени аспекти за причиняване на вреда. В действителност в контекста на сериозен ръст на пазара (+ 24 %) производството на Общността бе в състояние да отбележи единствено частично увеличение на продажбите си на общностния пазар (+ 14 %), което доведе до намаление на неговия пазарен дял (от 69 % до 64 %). В такава обстановка обаче производството на Общността съумя да запази достатъчно високо равнище на използване на капацитета и цени, така че неговата рентабилност остана на добри нива (около 15 % през ПР). В заключение може да се счита, че която и да е вреда, понесена от производството на Общността, е била ограничена и не е довела до значителни икономически затруднения.
(89)
Предвид гореизложеното се прави заключението, че през ПР производството на Общността не е понесло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.Следва също така да се подчертае обаче, че производството на Общността е излизало от период, в който е понасяло вредата от дъмпинг, довел до приемането на антидъмпингови мерки през 2006 г. Ако производството на Общността успя в известна степен да се възстанови от предходната ситуация на понасяне на вреда, то това бе основно благодарение на значителното разрастване на пазара между 2005 г. и ПР. Въпреки че приемането на антидъмпинговите мерки през юни 2006 г. премахна причиняващите вреда последици от дъмпинга от няколко страни, то през ПР на пазара на Общността бе налице значителен дял на дъмпингови продукти, продавани на много ниски цени (внос от КНР). Ако пазарната обстановка се измени и разрастването на пазара, наблюдавано през разглеждания период, се преустанови и се промени предходната тенденция на растеж, то производството на Общността би било напълно изложено на възможните причиняващи вреда последици от този дъмпингов внос. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки че производството на Общността не е понесло значителна вреда през ПР, то е било уязвимо в края на този период.
Д. ОПАСНОСТ ОТ ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
1. Вероятно развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(90)
За да бъде преценено дали производството на Общността е било изложено на опасност от понасяне на вреда, някои от установените аспекти за разглеждания период и ПР трябваше да бъдат допълнително анализирани. Този допълнителен анализ бе проведен на базата на данните, събрани във връзка с основните показатели за вредата за 2008 и 2009 г. За тази цел бе поискана информация от включените в представителната извадка дружества, които да я попълнят в своите отговори на въпросника, статистическата информация бе актуализирана и бяха анализирани други предоставени от страните факти. На тази база бе установено, както следва:
1.1. Потребление в Общността
(91)
Очаква се потреблението в Общността, което нарастваше до ПР, да намалее значително, най-малко с 30 % между края на ПР и 2009 г. Тази прогноза се базира на наличната обществена информация, подкрепена също така от предоставените от жалбоподателя данни и прогнозите на включените в представителната извадка производители от Общността.
(92)
Наред с това жалбоподателят предостави данни по пазарни сегменти, които подкрепят прогнозата за значително намаление във всички сектори, с изключение на OCTG, за който се счита, че е по-малко засегнат от иначе силния общ спад на търсенето.
1.2. Внос от КНР и засегнат пазарен дял
(93)
Дъмпинговият внос от КНР продължи да се увеличава значително до края на ПР. Тенденцията към увеличение на годишна база на този внос се потвърждава най-малко до края на 2008 г. Предвид свиването на потреблението от последните месеци на 2008 г. се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава също така през 2009 г.
(94)
Прогнозира се, че вносът от КНР ще остане основно в сегмента машиностроене и строителство, както и в сегмента на тръбопроводите, както бе посочено в съображение 60 по-горе.
(95)
Дори и ако в резултат от намаляващото търсене на пазара общият обем на вноса намалява, което обаче не се очаква да бъде в значителен размер, вносът от КНР ще увеличава пропорционално своя пазарен дял в тези сегменти, в които той е бил традиционно значителен. Вероятно е вносът на ниски цени да привлича дори още повече клиенти в рамките на пазар, в който стопанските субекти се стремят към все по-голямо съкращение на разходите.
(96)
Вследствие на това се прогнозира, че изчисленият пазарен дял на вноса от КНР ще се увеличава. В зависимост от динамиката на потреблението пазарният дял на вноса от КНР би могъл дори да се увеличи с няколко процентни пункта между 2008 и 2009 г. предвид настъпателната политика на разрастване на пазара, която бе наблюдавана през последните години (вж. съображение 61 по-горе и съображения 114 и 115 по-долу).
(97)
Относно цените на вноса на разглеждания продукт сдружението на износителите от КНР („CISA“) изтъкна, че тези цени са се увеличили значително след ПР.
(98)
Потвърждава се, че от данните на ЕВРОСТАТ се установява такова увеличение след ПР. В това отношение трябва да се отбележи, че то в някои случаи е значително (до 33-43 %). Разследването обаче сочи, че това увеличение отразява общото увеличение на цените на определени суровини (стомана, железен скрап и необработени чугуни) и на енергийните разходи, което се наблюдаваше в световен мащаб между април и октомври 2008 г., и че това увеличение не е ограничило подбиването на цените, което очевидно остава значително.
1.3. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета на производството на Общността
(99)
Прогнозира се, че производството на Общността ще намалее с между 20 и 35 процентни пункта между ПР и 2009 г., като тази тенденция бе потвърдена от прогнозите, представени от включените в представителната извадка дружества. От анализа на тези прогнози може да се заключи, че общото намаление на продукцията също отразява факта, че в контекста на общ спад на потреблението търсенето на определени видове на продукта е отбелязало намаление, което е по-малко от търсенето на други видове на продукта, така че се прогнозира промяна в продуктовия микс.
(100)
От информацията, предоставена от включените в представителната извадка дружества, изглежда, че се прогнозира производственият капацитет да остане стабилен през 2009 г., като едновременно с това се очаква използването на капацитета да отбележи рязък спад до равнище около 70 % през същата година. Това съответства на резкия спад на потреблението, както е посочено в съображение 91. При проверките на място вече бе установено следното: i) намаляване на смените (най-често от 18 на 15 на седмица); ii) увеличаване на броя на уволнените служители и временните съкращения, и iii) увеличени периоди на затваряне на обектите по време на официални празници. Необходимо е да се припомни, че при минали разследвания вече е установено, че не е вероятно производството на Общността да осъществява дейност по устойчив начин при равнище на използване на капацитета, което е по-малко от 75 % (вж. съображение 71).
1.4. Продажби на производството на Общността на общностния пазар (обем и цени)
(101)
Прогнозира се, че продажбите на производството на Общността на пазара на ЕО ще отбележат значителен спад поради същите причини, които бяха посочени в съображение 99 по-горе, най-малко в размер, съответстващ на свиването на потреблението, като е вероятно той да бъде дори и по-значителен според прогнозите на включените в представителната извадка производители.
(102)
Тъй като се прогнозира, че производството на Общността ще загуби още пазарен дял в рамките на ЕО поради дъмпинговия внос от КНР, то ще бъде принудено да разчита в по-голяма степен на експортните пазари. Включените в представителната извадка дружества отчетоха спад на продажбите в Общността, който е по-висок, отколкото намалението на общата продукция, тъй като продукцията за износ ще остане по-скоро стабилна в сравнение с производството на стоки, предназначени за пазара на Общността. Причината за това е фактът, че експортната дейност на производството на Общността е съсредоточена в сегментите на OCTG (35 %), тръбопроводите (25 %) и производството на енергия (13 %), докато тръбите за строителството и машиностроенето съставляват едва 16 % от износа на производството на Общността (в сравнение с 60-те % за продажбите на такива продукти на пазара на ЕО, вж. съображение 73 по-горе).
(103)
Производството на Общността предостави информация, според която обемът на продажбите вече е намалял и/или се прогнозира значителен спад, а именно в определени пазарни сегменти, в които присъствието на стоки от КНР се налага във все по-голяма степен (например машиностроене и строителство и тръбопроводи).
(104)
По отношение на продажните цени се прогнозира от страна на включените в представителната извадка производители, че те ще останат стабилни, що се отнася до средните стойности спрямо цените през ПР.
(105)
Динамиката на продажните цени обаче няма да е напълно представителна за действителния спад на цените, който се очаква да се наблюдава по отношение на продуктите. Причината за това е, че поради натиска на цените на вноса от КНР производството на Общността полага усилия да премине към произвеждане на тръби от по-висок клас. Вследствие на това делът на продуктите от по-нисък клас в общите продажби на производството на Общността ще отбележи спад, значително по-голям от средния спад на общите продажби, като поради тази причина тежестта на продуктите с по-висока продажна цена ще бъде пропорционално по-голяма. Това е причината, поради която се прогнозира, че средният спад на цените ще бъде по-ограничен, отколкото намалението на цените, което ще понесат продуктите, които са в по-пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР.
(106)
Затова бе събрана информация от производството на Общността във връзка с динамиката на цените на известен брой представителни видове на продукта, за които бе установено, че са в пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР през ПР. На базата на този анализ бе установено, че цените на важните видове на продукта, които са били внасяни в значителни количества от КНР през ПР, са отбелязали увеличение през втората половина на 2008 г., за да бъде отразено в известна степен увеличението на разходите, което бе посочено в съображение 98 по-горе.
1.5. Цени/разходи на производството на Общността
(107)
Бе формулирано искане пред включените в представителната извадка дружества да предоставят данни във връзка с прогнозираната динамика на техните разходи за разглеждания продукт, както и във връзка с основните разходи.
(108)
От предоставените данни е видно вероятно общо увеличение на разходите. Това се дължи на два основни фактора. На първо място се очаква спадът в работната сила, причинен от по-ниския обем продукция и равнище на използване на капацитета, да не доведе до съответстващо намаление на разходите за труд поради използването на временните съкращения и намаленото работно време, които биха могли да увеличат средните разходи за труд. На второ място промяната в продуктовия микс в посока на продукти с по-висока стойност (въпреки че не е задължително да са с по-висока рентабилност) означава, че също и средните разходи (включително и разходите за суровини) ще се увеличат. Наред с това очевидният спад на ефикасността поради намаления обем и неоптималното използване на капацитета ще доведат до пропорционално увеличение на постоянните разходи.
1.6. Пазарен дял на производството на Общността
(109)
Прогнозира се, че пазарният дял на производството на Общността ще намалее с няколко процентни пункта между ПР и 2009 г. поради увеличения натиск от страна на дъмпинговия внос от КНР (вж. съображения 93 и 101 по-горе) в контекста на силно свиващ се европейски пазар.
1.7. Рентабилност на производството на Общността
(110)
Според данните, предоставени от производителите от Общността, рентабилността на производството на Общността е отбелязала лек спад с 0,5 процентни пункта между ПР и 2008 г. Същевременно се съобщава, че рентабилността е спаднала значително до края на 2008 г. и се прогнозира още по-сериозно намаление до около 2 % за 2009 г.
(111)
Необходимо е да се припомни, че за минали периоди вече бе установена особено ниска рентабилност на производството на Общността при равнище на използване на капацитета под 75 %. Това бе установено за случая през периода, обхванат от приключеното с Регламент (ЕО) № 954/2006 на Съвета (5) разследване и по време на който използването на капацитета е отбелязало значителен спад поради натиска на дъмпинговия внос и от Хърватия, Русия и Украйна.
1.8. Заключение относно вероятното развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(112)
Извършеният по-горе анализ във връзка с вероятното развитие на потреблението, вноса на дъмпингови продукти от КНР и основните показатели за вредата за периода между ПР и 2009 г. (вж. съображения 90-111) показва значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, което вече се наблюдава и се прогнозира, че ще продължи, дори ще се усложни още повече в близкото бъдеще. Това е ясно от очевидното намаление на продукцията, обема на продажбите на ЕО, пазарните дялове и рентабилността (около -13 процентни пункта). Настоящата оценка бе направена на базата на данните, които са свързани с прогнозите, подкрепени от достатъчно подробни факти. По-конкретно тенденциите за периода след ПР и до края на 2008 г. можаха до голяма степен вече да бъдат проверени в хода на осъществените проверки на място. Допълнителни факти (особено във връзка със спада на продажните цени и обема и за 2009 г.) бяха предоставени в хода на разследването. Дори ако при прогнозите по принцип няма гаранции, че посочените тенденции ще се реализират точно според предварителните очаквания, в случая може да се счита, че е много вероятно прогнозите да се изпълнят. Поради тази причина се прави заключението, че производството на Общността е изправено пред ситуация на значителна вреда още през първите месеци на 2009 г.
2. Опасност от причиняване на вреда
(113)
В съответствие с член 3, параграф 9 от основния регламент бе проучено кои факти, ако има такива, биха довели до ситуация, при която дъмпинговият внос би причинил вреда на производството на Общността. В това отношение бе обърнато специално внимание на: i) динамиката на дъмпинговия внос; ii) наличието на неоползотворен капацитет на износителите; iii) равнището на цените на вноса от КНР, и iv) равнището на складовите наличности.
2.1. Динамика на обема на дъмпинговия внос
(114)
Вносът от КНР отбеляза огромно увеличение от 26 000 тона на 543 000 тона между 2005 г. и ПР, както е посочено в съображение 59 по-горе. Този внос последователно се налагаше на много по-ниски цени, което значително подби предлаганите на пазара на Общността цени от страна на други източници за снабдяване. Значителното увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос (вж. съображение 61 по-горе) потвърждава, че динамиката на този внос не е била следствие от нарастване на търсенето. Обратно, изглежда, че тази динамика се е дължала до голяма степен на стратегия за изместване от пазара на дъмпинговия внос от други източници (вж. съображение 141 по-долу), като целта е била масирано навлизане на нов пазар. Увеличението на цените на вноса, наблюдавано през втората половина на 2008 г., се дължеше изцяло на значително нарастване на разходите за суровини, което се изрази в увеличение в световен мащаб на разходите за безшевни тръби и не съответства на каквото и да е намерение за намаляване на ценовата разлика с цените на другите доставчици на пазара на ЕО.
(115)
На тази база се счита, че не може да бъде установена пряка връзка между динамиката на потреблението и равнището на дъмпинговия внос. Вместо това се счита, че увеличението на дъмпинговия внос между 2005 г. и ПР е щяло да се осъществи при всяко положение, дори и в ситуация на стабилно потребление, като единствената разлика би била по-голямото въздействие върху пазарните дялове на другите доставчици. Не може да се изключи, че дъмпинговият внос вече щеше да е оказал значителна вреда на производството на Общността през разглеждания период, ако потреблението не беше нараснало с темпа, който се наблюдаваше в действителност. Поради тази причина се счита, че тенденцията към спад на общото състояние на пазара на Общността не би имала никакво значимо въздействие върху динамиката на обема на дъмпинговия внос. Най-вероятно настъпателната стратегия за навлизане на пазара на Общността през разглеждания период ще продължи, като общата цел ще бъде заемане на пазарни дялове за сметка на други стопански субекти с дъмпингов внос на ниски цени.
(116)
Най-скорошните налични данни по отношение на цялата 2008 г. показват, че вносът е 507 589 тона, т.е. по-висок от този за 2007 г., но малко по-малък от този през ПР. Наред с това данните за последните два месеца на 2008 г. сочат, че вносът дори се е увеличил в сравнение със същия период на предходната година (84 000 тона през 2008 г. спрямо 79 000 тона през 2007 г.) независимо от факта, че при разследването се установиха ясни признаци за спад на търсенето, което вече се наблюдаваше през ноември 2008 г. на пазара на Общността. Може да се направи заключението, че според най-скорошната налична информация обемът на вноса от КНР може да се счита най-малко за стабилен. В това отношение трябва да се отбележи, че дори в случай че динамиката на дъмпинговия внос покаже в краткосрочен план различна тенденция в сравнение с минали периоди, т.е. вносът остане стабилен или започне да намалява, то тази информация винаги трябва да бъде разглеждана и анализирана в контекста на динамиката на потреблението. Казано по друг начин, констатациите относно този фактор не следва да се базират само на наблюдение на динамиката на дъмпинговия внос в абсолютни стойности, но и да се отчита пазарната среда, в която се наблюдава динамиката, и дали те може да са довели до увеличение или намаление на пазарния дял на този дъмпингов внос. От наличната информация е видно, че не само дъмпинговият внос е показал значително увеличение на пазарните си дялове през разглеждания период, но и че не са се наблюдавали признаци за преустановяване или изменение на тази тенденция в период, по времето на който търсенето вече е започнало да се свива. Вследствие на това се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава (вж. съображение 96 по-горе). Поради гореизложеното се прави заключението, че предвид очаквания съществен спад на потреблението натискът от този дъмпингов внос на пазара на Общността вероятно ще се увеличи значително.
2.2. Наличие на неоползотворен капацитет на износителите
(117)
При анализа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители износители, се установи, че е било прогнозирано в тези дружества да се извърши увеличение на капацитета от най-малко 740 000 тона през 2008 г. Освен това производството на Общността изтъкна, че две включени в представителната извадка дружества са планирали строителството на заводи за безшевни тръби, чийто капацитет да достигне до 500 000 тона до средата на 2009 г. Проверката на прогнозираното увеличение на капацитета може, разбира се, да бъде извършена единствено ако то е налице и поради тази причина е трудно да се оцени бъдещото наличие на неоползотворен капацитет, който съществува в КНР. Дори само при разглеждане на отговорите на включените в представителната извадка износители от КНР може обаче да се направи заключението, че от гледна точка на факта, че общото потребление в Общността е било изчислено на 3 300 000 тона през ПР, е налице значителен производствен капацитет в КНР. В допълнение жалбоподателят предостави надеждни данни относно това, че два нови завода за безшевни тръби влизат в експлоатация през януари 2009 г. в КНР. Само тези заводи, с капацитет от около 400 000 тона всеки един от тях, имат възможност да осигуряват доставките за една четвърт от пазара на ЕО.
(118)
Освен това информацията, предоставена от китайското сдружение на производителите (CISA), определя общата продукция в КНР на около 20 млн. тона. Включените в представителната извадка производители от КНР съобщиха, че като средна стойност техният износ е съставлявал 27 % от общите им продажби през ПР, което е увеличение спрямо стойността на същия показател през 2005 г. (17 %). Поради тази причина може да се заключи, че през разглеждания период износителите от КНР са увеличили значително своята експортна дейност, което се изразява в много съществено нарастване на износа им в абсолютни стойности, тъй като общите продажби на включените в представителната извадка производители са отбелязали ръст от повече от 56 % през разглеждания период. Няма индикации, че тази тенденция, представляваща последица от увеличението на продукцията и на експортната дейност, може да се промени в близко бъдеще.
(119)
Процентът на износа от КНР в Общността (като процент от общия износ от КНР) отбеляза значителен ръст през разглеждания период (от 1 % през 2005 г. на 9 % през ПР). Това идва да потвърди, че през разглеждания период вече е настъпвала съществена промяна в експортните дейности и че Общността е придобила значимост в пазарната стратегия като цяло на износителите от КНР. Другите основни пазари са САЩ с 36 % (31 % през 2007 г.), Алжир с 6 % (2 % през 2006 г.) и Южна Корея с 6 % (3 % през 2005 г.). На тази база може да се очаква значителна част от наскоро създадения свръхкапацитет да бъде насочена към пазара на ЕО. Освен това може да се очаква в средносрочен план значително свиване на някои от тези пазари, а именно на пазара на САЩ, така че освободеният от тези пазари капацитет лесно би могъл да се пренасочи към ЕО. Това пренасочване може да не е било осъществено в по-значителна степен до настоящия момент, тъй като според статистиката на КНР и информацията, събрана от включените в представителната извадка производители от КНР, цените на пазара на ЕО досега са били малко по-ниски от тези на останалите пазари. Може да се очаква обаче, че в случай на значително намаление на обема, продаван на другите пазари, лесно ще бъдат пренебрегнати съображенията във връзка с цената, предвид необходимостта от запазване на количеството произведени стоки и използването на капацитета на достатъчно високи равнища. Освен това може да се очаква пазарите като този на Общността, а именно тези пазари, в които се е оказало сравнително лесно и много успешно навлизането на продуктите, да станат предпочитаната цел за едно такова пренасочване.
2.3. Цени на вноса от КНР
(120)
През разглеждания период цените на вноса от КНР бяха значително по-ниски не само от цените на производството на Общността, но и от цените на вноса от другите страни. Това се потвърждава от анализа на подбиването на цените, както е посочено в съображение 65 по-горе и съображение 142 по-долу. Бе установено, че много значителното и системно (т.е. относително хомогенно по видове на продукта) подбиване на цените е осигурило устойчиво разрастване на пазарния дял на дъмпинговия внос през разглеждания период. Поради тази причина през този период беше налице ясна връзка между увеличението на пазарните дялове на дъмпинговия внос и намалението на пазарните дялове на продажбите от другите източници, включително и от производството на Общността, и това предимство можеше да бъде постигнато благодарение на очевидната разлика в продажните цени. Ако това не доведе до значителна вреда за производството на Общността през разглеждания период, то това е единствено поради разрастването на пазара на Общността, което даде достатъчно добра възможност на производството на Общността да запази обема на своята продукция, производствен капацитет, продажби и равнища на рентабилност.
(121)
Няма основание да се счита, че в икономическа среда, характеризираща се със значително свиване на търсенето, би могла да е налице тенденция да се увеличават ниските цени. Обратно, от гледна точка на доставчиците в контекста на свиване на потреблението се очаква ниските цени да запазят нивата си, като целта е заемане на нови пазарни дялове или най-малко запазване и консолидиране на съществуващите пазарни дялове. Едновременно с това тези производители на стоки, включващи разглеждания продукт, които вече купуваха стоки на ниски цени, ще упражняват натиск да запазят тези цени ниски или дори да ги понижат, за да не надхвърлят своите планирани разходи. Производителите, които в миналото са показвали предпочитание към продукти на по-високи цени, ще се опитат да съкратят своите производствени разходи при възможност и поради тази причина ще се насочат към материали на ниски цени, макар да е възможно да се наложи това да е отчасти за сметка на качеството на продукта и на надеждността на доставките например.
(122)
Бе посочено в съображение 98 по-горе, че е установено за цените на вноса от КНР определено увеличение след ПР. Тъй като това увеличение отразява ръст в световен мащаб на цената на някои важни суровини, не може да бъде изключено, че подобно увеличение ще е само временно и че тази тенденция ще се промени веднага щом цената на тези суровини спадне. Освен това тъй като тези суровини са стоки, наблюдаваното увеличение в цените им е било отразено от всички производители в крайната цена на безшевните тръби, доколкото това е било възможно. Също така производството на Общността беше принудено да отрази това увеличение на разходите в своите продажни цени, които поради тази причина отбелязаха ръст. Поради това, тъй като се наблюдаваше увеличение на всички цени на пазара, цените на дъмпинговия внос продължават да бъдат в значителна степен по-ниски от продажните цени на производството на Общността дори и в периода след ПР.
(123)
В заключение може да се каже, че отрицателните последици от много ниските цени на дъмпинговия внос са в два аспекта: i) от една страна е вероятно значителната ценова разлика да причини промяна в посока към дъмпинговия внос, тъй като ползвателите най-вероятно ще закупуват все по-големи количества от стоките, които се продават на ниски цени; ii) от друга страна е вероятно съществуването на такива ниски цени на пазара да бъде използвано от купувачите като средство при договарянето на намаление на цените, предлагани от производителите на Общността и другите източници, като по този начин се стигне до понижение както на обема, така и на цените. И ако тези последици могат да бъдат поставени под съмнение в ситуации, при които ценовите разлики не са съществени, в настоящия случай и предвид установеното много значително подбиване на цените се очаква произтичащата вреда да бъде сериозна.
2.4. Равнище на складовите наличности
(124)
Този фактор не е от особено значение за анализа, тъй като обикновено запасите се държат от търговците, а не от производителите. Въпреки някои твърдения на производството на Общността не можаха да бъдат установени факти за това, че е достигнато равнище на складови наличности, което би могло да окаже значително въздействие върху пазара в близко бъдеще.
2.5. Други аспекти
(125)
Следва също да се подчертае, че за никой от включените в представителната извадка производители от КНР не е установено да отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ, тъй като се счита, че наред с другите причини тези дружества все още осъществяват дейност при наличие на държавна намеса (в действителност всички от тях най-малко не успяха да отговорят на критерий 1 или на критерий 3). В ситуация на икономическа криза в световен мащаб е вероятно правителството на КНР да се опита да окаже по-нататъшно въздействие в подкрепа на тези дружества (или техните доставчици), като по този начин им помогне да запазят ниското ниво на разходите си и да съхранят (дори да увеличат) своето ценово предимство на пазара на ЕО. И на последно място се счита, че износителите от КНР осъществяват дейност в среда, която лесно би могла да им предостави възможности за по-нататъшно запазване на ценовото им предимство, дори и ако другите доставчици на пазара на Общността намалят цените си, за да съкратят разликата с цените на дъмпинговия внос по време на разглеждания период. Дори и в случай че натискът от значителното подбиване на цените от страна на дъмпинговия внос през ПР доведе до намаление на равнището на цените на производството на Общността, не може да бъде изключено по-нататъшно понижение на цените на износителите от КНР, с което ще се цели запазване на наблюдаваната разлика през ПР.
3. Заключение относно опасността от причиняване на вреда
(126)
Необходимо е анализираните в съображения 113-125 фактори за опасността от причиняване на вреда да бъдат разглеждани в контекста на конкретната ситуация на пазара, която се измени след ПР и е вероятно да се запази поне в най-близко бъдеще в рамките на пазара на ЕО. В обстановка на значителен спад на потреблението, който беше посочен в съображение 91 по-горе, вносът от КНР съставлява значителна опасност от причиняване на вреда поради:
i)
рекордното увеличение на обема като абсолютни и относителни стойности в рамките на пазара на Общността, което е израз на стратегия за навлизане на пазара в съчетание с устойчиво развитие след ПР въпреки свиването на търсенето;
ii)
неговия потенциал за бъдещо увеличение в абсолютни и/или относителни стойност поради наличието на значителен неоползотворен производствен капацитет в КНР и вероятното свиване на други пазари, вследствие на което още по-голямо количество продукция би могло да бъде пренасочено към Европа; и
iii)
значителната ценова разлика в сравнение с тази за сходния продукт в Общността или от други страни, която вероятно ще благоприятства насочването към дъмпинговия внос от КНР и ще понижи равнището на цените на пазара на Общността.
Временно се прави заключението, че при липса на мерки дъмпинговият внос от КНР ще доведе до непосредствена значителна вреда за уязвимото производство на Общността, и по-специално до намален обем на продажби, пазарен дял, продукция и рентабилност.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на производството на Общността или представлява опасност от причиняване на вреда в степен, която позволява определянето ѝ като значителна. Разгледани бяха също известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на производството на Общността или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отнесена към дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(128)
Между 2005 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР се увеличи повече от 20 пъти (от 26 273 на 542 840 тона), а делът му на пазара на Общността се покачи с повече от 16 процентни пункта (от 1 на 17,1 %). Средната цена на този внос намаля между 2005 г. и ПР и остана значително по-ниска от средната цена на всички други източници за снабдяване.
(129)
Както е посочено в съображение 65 по-горе, подбиването на цените от страна на вноса от КНР беше общо 24 % на среднопретеглена база. Следва също така да се подчертае, че за същия период продажните цени на дъмпинговия внос са били значително по-ниски от тези на вноса от който и да е друг източник (вж. съображение 143 по-долу).
(130)
Вносът от КНР не е причинил вреда, която може да бъде считана за значителна през периода от 2005 г. до ПР. Същевременно е налице очевидно съвпадение във времето между значителното увеличение на вноса от КНР и влошаването на ситуацията според някои показатели за вредата, като например намалението на пазарния дял на производството на Общността с 5 процентни пункта в контекста на нарастване на потреблението. Поради тази причина увеличението на дъмпинговия внос доведе до невъзможност за производството на Общността да се възползва в пълна степен от нарастването на търсенето, което се наблюдаваше на пазара на Общността. Следва също да се отбележи в това отношение, че е налице очевидно времево съвпадение между бързото увеличение на пазарния дял на продуктите от КНР и съответстващото значително свиване на пазарните дялове на вноса от Русия и Украйна, който е бил в най-голяма конкуренция с вноса от КНР в ценово отношение.
(131)
Освен това с оглед значителното подбиване на цените на производството на Общността от страна на вноса от КНР се счита, че този дъмпингов внос е упражнил всеобхватен натиск върху цените на пазара на Общността, като се започне от ПР, възпрепятствайки по този начин производството на Общността да увеличи продажните си цени до степен, необходима за запазване на достигнатото равнище на рентабилност.
(132)
Както е посочено в съображение 89 по-горе, независимо от породената от вноса от КНР тенденция на спад на определени показатели за вредата беше направено заключението, че като цяло вредата, понесена от производството на Общността, не е била значителна. Тези констатации обаче трябва да бъдат разглеждани в контекста на проспективния анализ на динамиката на потреблението, вноса и определени показатели за вредата, който бе направен за периода след ПР и бе изложен в съображения 91-112 по-горе.
(133)
Както бе посочено в съображение 93 по-горе, информацията относно най-скорошния период между ПР и декември 2008 г. показва, че обемът на дъмпинговия внос не е намалял през последните два месеца от същата година в сравнение с 2007 г., и то на фона на ясните признаци за вече свиващо се потребление в Общността през ноември и декември 2008 г. Това идва да покаже, че започващото намаляване на потреблението не е имало каквито и да е последици върху обема на вноса, който, напротив, увеличава своя пазарен дял. Няма основания да се счита, че при сходна, дори по-лоша обстановка в краткосрочен план тази тенденция ще промени.
(134)
Същевременно, дори ако дъмпинговият внос отбележи спад до известна степен в абсолютни стойности, неговият пазарен дял ще остане стабилен или ще се увеличи в рамките на пазар, за който прогнозите сочат относително бързо свиване. Накрая, дори ако обемът на вноса от КНР започне да намалява пропорционално повече, отколкото спада на потреблението, се счита, че самото наличие на значителен обем стоки на ниски цени от КНР в контекста на свиващо се потребление следва да се разглежда като причиняващо вреда, тъй като ще упражнява значителен натиск в посока на понижение на общото равнище на цените на пазара. В ситуация на свръхпредлагане и при клиенти, които се опитват да намалят своите производствени разходи, за да запазят конкурентоспособността си, цените на материалите най-вероятно ще започнат да се движат към своето най-ниско равнище (което е китайската цена). Съображенията относно качеството и сигурността на доставките, които на този етап може да са били в полза на производството на Общността, най-вероятно ще играят по-малка роля и производството на Общността ще бъде принудено да намали цените си поради натиска, упражняван върху пазара от продуктите от КНР на ниски цени.
(135)
На последно място се прави заключението, че съществува причинно-следствена връзка между непосредствената опасност от страна на дъмпинговия внос и вредата, която се прогнозира, че ще бъде понесена от производството на Общността, предвид това, че макар производството на Общността да не понесе значителна вреда през разглеждания период, а към края на ПР да беше в уязвимо състояние (вж. съображение 89), всички предпоставки за наличие на вреда изглежда да са изцяло налице след ПР (вж. съображение 112 по-горе) и също така е изпълнено условието за наличие на опасност от причиняване на вреда (както е посочено в съображение 126 по-горе).
3. Въздействие на други фактори
3.1. Импортна и експортна дейност на производството на Общността
(136)
Бе установено, че някои членове на производството на Общността са внасяли ограничено количество от разглеждания продукт и от КНР, и от други страни. Вносът от други страни (изчисляван на по-малко от 2 % от общия внос от КНР) беше осъществен, за да бъдат изпълнени конкретни заявки от страна на клиенти, поръчващи продукти със спецификации, които не се произвеждат от тези производители на Общността, или стоки на изключително ниска цена. Предвид много малкото внесено количество не се счита, че той би могъл да бъде разглеждан като нарушаващ причинно-следствената връзка, която бе установена по-горе.
(137)
Освен това една група производители от Общността е свързана с производител износител от КНР посредством миноритарен дял. Бе установено обаче, че този производител износител от КНР не е извършил експортни продажби в Общността на дружества, свързани с посочения производител от Общността. Поради това бе направено заключението, че този миноритарен дял няма въздействие върху състоянието на производството на Общността, нито пък е вероятно да окаже влияние върху него в бъдеще.
(138)
Една група производители от Общността внесе значителни количества стоманени тръби с произход от Аржентина и Мексико от свързани дружества. Тези продукти бяха в по-голямата си част продукти с висока стойност, като например тръбопроводи и OCTG, и съставляваха по-малко от 10 % от общностната продукция на тази група. Освен това при сравнението по модели се установи, че този внос не е подбивал продажните цени на производството на Общността. Поради тази причина бе направено заключението, че този внос нито е причинил, нито ще причини в бъдеще каквато и да е вреда на производството на Общността.
(139)
Както е видно от таблицата по-долу, през разглеждания период обемът на експортните продажби е останал стабилен. Експортната дейност на производството на Общността беше също така разгледана и може да бъде изключено предположението, че е допринесла за вредата за производството на Общността. Най-напред възможните последици от тази дейност бяха правилно отделени и разгледани при разследването. На второ място, както е посочено в съображение 102 по-горе, се прогнозира, че износът, извършван от производството на Общността, ще остане стабилен в сравнение с намаляващия обем на продукцията и продажбите на пазара на Общността, тъй като износът се съсредоточава в различни пазарни сегменти, както е разяснено в съображение 102 по-горе.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Експортни продажби (в тонове)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Индекс (2005 г. = 100)
100
111
104
100
3.2. Внос от трети страни (Русия и Украйна)
(140)
През разглеждания период вносът и от Русия, и от Украйна отбеляза значителен спад от гледна точка на обема, както е видно от таблицата по-долу. Техният общ пазарен дял се свиваше във все по-голяма степен (от 15,4 % през 2005 г. на 4,4 % през ПР). В същото време средната цена на тези продажби нарасна с 33 %. Важно е да се отбележи, че вносът и от двете страни подлежи на антидъмпингови мерки от 2006 г. (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина посочените в таблиците по-долу цени не са тези, на които стоките действително са влезнали на пазара на ЕО. Ако приложимото антидъмпингово мито се добави към тези цени, средната цена на вноса от Русия и Украйна се увеличава на 860 EUR/тон през ПР.
(141)
Предвид устойчивата ценова разлика между средната цена, на която влизаха на пазара на ЕО вносът от КНР, от една страна, и вносът от Русия и Украйна, от друга страна, и факта, че вносът от Русия и Украйна беше в открита конкуренция с вноса от КНР, тъй като те бяха с най-близки цени, се прави заключението, че драстичният спад на пазарните дялове на тези две страни се дължи на това, че наложените антидъмпингови мита са направили този внос по-малко конкурентоспособен спрямо дъмпинговия внос от КНР, поради което се е свил и пазарният дял на вноса от Русия и Украйна. Трябва да се отбележи също така, че това свиване вече е било толкова значително, че всяко по-нататъшно разрастване на пазарния дял на вноса от КНР ще бъде за сметка на неговите най-явни конкуренти в ценово отношение, т.е. производството на Общността.
Русия и Украйна
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Обем на вноса (в тонове)
395 926
255 394
172 155
140 910
Индекс (2005 г. = 100)
100
65
43
36
Пазарен дял на вноса
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
613
672
777
814
Индекс (2005 г. = 100)
100
110
127
133
Източник: Евростат.
3.3. Внос от други трети страни
(142)
Вносът от други страни се увеличи значително като обем и пазарни цени между 2005 г. и ПР. Същевременно неговият пазарен дял остана до голяма степен стабилен през периода. От анализа на пазарните цени се установява, че продуктите с произход от тези страни са имали много високи цени в сравнение с продуктите, произвеждани и продавани от производството на Общността, и с дъмпинговия внос от КНР.
Други трети страни
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Аржентина
Обем на вноса (в тонове)
54 082
53 423
60 556
70 804
Индекс (2005 г. = 100)
100
99
112
131
Пазарен дял на вноса
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Япония
Обем на вноса (в тонове)
40 686
61 807
45 719
41 028
Индекс (2005 г. = 100)
100
152
112
101
Пазарен дял на вноса
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Съединени американски щати
Обем на вноса (в тонове)
25 866
18 006
26 875
41 226
Индекс (2005 г. = 100)
100
70
104
159
Пазарен дял на вноса
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Мексико
Обем на вноса (в тонове)
16 211
18 412
30 001
25 771
Индекс (2005 г. = 100)
100
114
185
159
Пазарен дял на вноса
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Всички други страни
Обем на вноса (в тонове)
63 107
64 620
77 647
90 788
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
123
144
Пазарен дял на вноса
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Общо други трети страни
Обем на вноса (в тонове)
199 952
216 268
240 798
269 617
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
120
135
Пазарен дял на вноса
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 332
1 911
1 875
1 709
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
141
128
Източник: Евростат.
(143)
Като средна стойност цените на вноса от Аржентина и Мексико бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Както е разяснено в съображение 138 по-горе, цените от Аржентина и Мексико не са подбивали цените на производството на Общността.
(144)
Също така като средна стойност цените на вноса от Япония и САЩ бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Освен това този внос не успя да заеме нови пазарни дялове. Поради тази причина той не се счита за възможен източник на вреда за производството на Общността.
(145)
Вносът от всички други страни е осъществен в обем, който е толкова нисък, че не може да бъде считан за причиняващ каквато и да е вреда. Поради тази причина се прави заключението, че вносът от страни, различни от КНР, не е довел до никаква вреда за производството на Общността и че няма предпоставки да се счита, че той би могъл да допринесе за вреда в близко бъдеще.
3.4. Конкуренция от другите производители от Общността
(146)
Няма основание да се счита, че другите производители от Общността, които не подкрепяха активно жалбата, са били в ситуация, съществено различаваща се от тази на производството на Общността през ПР, или че ще бъдат в различна ситуация в близко бъдеще. Няма факти за това, че поведението на тези производители би могло да бъде причина за вреда за производството на Общността в предвидимо бъдеще.
3.5. Производствени разходи (суровини)
(147)
Както бе посочено в съображение 80 по-горе, производството на Общността отрази увеличението на разходите, което настъпи през разглеждания период, чрез достатъчно увеличение на продажните цени. Затова за периода от 2005 г. до ПР може да се заяви, че производството на Общността е показало способността си при нормални условия да осъществява ефикасно дейност и да реагира по необходимия начин на промените на покупните си цени.
(148)
Както е посочено в съображение 107 по-горе, разходите са отбелязали значително увеличение през периода след ПР и прогнозите са за продължаване на увеличението им в следващия период. Основната причина за прогнозираното увеличение в относителни стойности на постоянните разходи се дължи на намаленото използване на капацитета. При всяко положение следва да се има предвид фактът, че увеличение на общите средни разходи на производството на Общността може да бъде причинено също и от промяната на продуктовия микс, който производството на Общността би било принудено да следва поради силния натиск в посока на намаляване, упражняван от дъмпинговия внос от КНР на определени видове на продукта.
(149)
Както е посочено в съображение 105 по-горе, поради високата степен на подбиване на цените пазарът на определени видове на продукта може значително да се свие или напълно да се затвори за производството на Общността, като по този начин последното ще бъде принудено да се пренасочи към видове на продукта, които са с по-високи продажни цени, но и с пропорционално по-високи производствени разходи. Същевременно, обратно на това, което се случи през анализирания период, производството на Общността не изглежда да е в състояние да може по-добре да отрази увеличението на разходите в съответстващо увеличение на продажните цени поради натиска, упражняван от вноса от КНР по отношение на загубата на пазарни дялове и спада на продажните цени.
3.6. Свиване на пазара на Общността за безшевни тръби поради икономическия спад
(150)
Що се отнася до най-вероятните последици от свиването на потреблението и търсенето, то те определено ще имат въздействие върху цялостните резултати на производството на Общността. Същевременно тези вероятни отрицателни последици ще придобият повече или по-малко съществени измерения в зависимост от динамиката на пазарния дял на вноса от КНР. Дори ако поради тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като възможна причина за вредата през периода, започващ от ноември 2008 г., то това по никакъв начин не може да намали значението на причиняващите вреда последици, които ще бъдат предизвикани от наличието на пазара на ЕО на значително количество дъмпингов внос от КНР на много ниски цени. Например, дори в ситуация на намаляване на обема производството на Общността може да е в състояние да запази приемливо равнище на цените и поради тази причина да ограничи отрицателните последици от свиването на потреблението, ако не е налице нелоялната конкуренция от страна на дъмпинговите стоки от КНР на много ниски цени, които ще понижават общото равнище на цените на пазара. Поради тази причина икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между опасността от причиняване на вреда и дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
Времевото съвпадение между увеличението на дъмпинговия внос от КНР, увеличението на пазарните дялове и установеното подбиване на цените, от една страна, и съществуването на всички факти, насочващи към ясна и непосредствена опасност от причиняване на вреда, която ще доведе до значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, от друга страна, води до заключението, че дъмпинговият внос ще бъде причината за значителната вреда, която би била понесена от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, ако не се предприемат защитни мерки спрямо този внос.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, но те не бяха счетени за определящи по отношение на вредата, която вероятно ще бъде понесена. По-конкретно нито вносът от други страни, нито разходите, нито общото намаление на търсенето на разглеждания продукт поради икономическия спад биха могли по някакъв начин да смекчат вероятно отрицателните последици от опасността от вноса от КНР за състоянието на производството на Общността.
(153)
Прави се заключението, че вносът от КНР съставлява непосредствена опасност за производството на Общността по смисъла на член 3, параграфи 6 и 9 от основния регламент на базата на гореизложения анализ, в който надлежно бяха разграничени и отделени последиците от всички известни фактори, които биха могли да са имали или е вероятно да окажат въздействие върху състоянието на производството на Общността поради възможните причиняващи вреда последици от дъмпинговия внос.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(154)
Комисията проучи дали въпреки заключенията за дъмпинг, вреда, опасност от причиняване на вреда и причинно-следствена връзка съществуват неопровержими доводи, за да се заключи, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интересите на Общността. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките върху всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
1. Интерес на производството на Общността
(155)
С оглед на гореизложеното следва да бъдат наложени мерки върху вноса от КНР. Очаква се налагането на тези мерки да доведе до покачване на цените от тази страна и възможност за производството на Общността да подобри своето състояние чрез запазване на достатъчно равнище на обема на продукцията, продажбите и по този начин и на пазарния дял. При липса на мерки се очаква, че в контекста на свиване на потреблението вносът от КНР ще продължи да бъде на много ниски цени, като по този начин ще увеличи своя пазарен дял и ще упражни натиск в посока на понижаване на общото равнище на цените на пазара. В тази обстановка производството на Общността се изправя пред непосредствената опасност от понасяне на вреда поради загубата на пазарен дял, причинена от вноса от КНР, и възможното понижение на цената поради натиска в посока на намаляване на пазарните цени, предизвикано от все по-голямото присъствие на пазара на Общността на внос от КНР.
2. Интерес на другите производители от Общността
(156)
Няма индикации, че интересите на другите производители от Общността, които не подкрепиха активно жалбата, са различни от тези, които са посочени за производството на Общността. Според наличната информация в действителност няма основание, поради което извършеният по отношение на производството на Общността анализ да не се прилага по еднакъв начин и спрямо тези други дружества.
3. Интерес на несвързаните вносители в Общността
(157)
Само шестима вносители съдействаха в разследването. Само един вносител, който съставлява около 1,5 % от общия внос от КНР в ЕО, купува изключително от КНР. Той отбелязва рентабилност от под 5 % и е единственият, който се противопостави ясно на възможното налагане на мерките. Трябва да се отбележи, че през ПР разглежданият продукт е представлявал по-малко от 10 % от оборота на дружеството. Наред с това, тъй като ще бъдат наложени антидъмпингови мита на всички производители от КНР, е вероятно този вносител да е в състояние да отрази увеличените разходи в цените към клиентите си, понеже субектите, с които е в пряка конкуренция, са засегнати в еднаква степен. Всички други съдействащи вносители купуват също и от други източници, включително и от производството на Общността (като процентът на снабдяването им от производството на Общността варира между 25 % и 95 % от нуждите им), и тяхната рентабилност е много по-висока.
4. Интерес на ползвателите
(158)
Само един от петимата съдействащи ползватели купува от КНР (около 20 % от обема на покупките, като оставащият обем се купува най-вече от производството на Общността), и той изтъква, че налагането на мерките ще има значително въздействие върху дейността му. Рентабилността на това дружество за продуктите, които включват въпросния продукт, обаче е много висока (в размер на повече от 10 %). При изчислението се установява, че дори в най-лошия случай, т.е. всички продукти от КНР да се купуват на цените на производството на Общността и никоя от увеличените цени да не може да бъде отразена в цените към клиентите, въздействието върху рентабилността на този ползвател ще бъде незначително (около 1 % от оборота). Поради тази причина се счита, че възможното налагане на мерките по никакъв начин няма да засегне сериозно интересите на този ползвател.
5. Заключение относно интереса на Общността
(159)
Може да се направи заключението, че в контекста на свиване на потреблението се очаква налагането на мерките върху вноса от КНР да няма въздействие върху обема, предлаган на пазара на ЕО, за който е налице достатъчен производствен капацитет в рамките на производството на Общността. Поради тази причина не се прогнозират отрицателни последици за сигурността на доставките (необходимо е да се припомни, че внасяните видове на продукта са произвеждани също и от производството на Общността). От анализа също така изглежда, че няма значими интереси на вносители или ползватели, които биха били застрашени при налагане на мерките, и че относително ниското равнище на съдействие на вносителите и ползвателите в този случай подкрепя това заключение.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(160)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, опасността от причиняване на вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от КНР, за да се предотврати възникването на значителна вреда за производството на Общността от дъмпинговия внос, която е непосредствена и би настъпила при липса на мерки.
1. Ниво за отстраняване на вредата
(161)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да се наложат на ниво, достатъчно за отстраняване на опасността от вреда за производството на Общността, предизвикана от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от причиняващия вреда дъмпинг, обикновено се счита, че мерките следва да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(162)
Производството на Общността изтъкна, че е необходим марж на печалбата от 12 % за гарантиране на нормална конкурентна ситуация на пазара на Общността при липса на причиняващ вреда дъмпинг. Сдружението на износителите от КНР се съгласи, че печалба от 8 % може при определени обстоятелства да бъде считана за целесъобразен марж на печалбата.
(163)
Същевременно разследване на базата на опасността от причиняване на вреда задължително предполага включването на по-значителен брой оценки и предположения, отколкото при разследване на базата на значителна вреда през ПР. Това се дължи на концепцията за опасност от причиняване на вреда, включваща задължително изготвянето на прогнози за бъдещото настъпване на вредата, която не е налице през периода на разследване. В контекста на тази произтичаща несигурност се разглежда възможността за възприемането на предпазлив подход, а именно временното използване на маржа на печалбата, който бе установен в хода на последната процедура относно същия продукт (6), т.е. 3 %. Отчита се обаче, че ще е необходимо допълнително проучване на въпроса на етапа на окончателните мерки, когато ще е възможно да бъдат събрани още факти във връзка с прогнозираната вреда.
(164)
С оглед на предходното бе установено необходимото увеличение на цената на базата на сравнение на същото ниво на търговия между среднопретеглената цена на вноса, както е определена при изчисленията за подбиването на цените, и цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от производството на Общността на общностния пазар (установена, както е посочено в съображение 162 по-горе).
(165)
Всяка разлика, произтичаща от посоченото в съображение 163 по-горе сравнение, бе изразена като процент от общата CIF стойност на вноса, която е установена за ПР. Предвид че на двамата съдействащи производители от КНР бе предоставено ИТ и с оглед на ниското равнище на съдействие единственото временно ниво за отстраняване на вредата, което да е приложимо в национален мащаб, бе изчислено като най-високия марж на вредата, установен за представителните видове на продукта, продавани от производител износител от страна с непазарна икономика.
(166)
Така определеният марж на вредата за КНР бе значително по-нисък от установения дъмпингов марж.
Наименование на дружеството
Марж на вреда
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
2. Временни мерки
(167)
От гледна точка на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-малкия от установените маржове (дъмпингов марж или марж на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е маржът на вредата.
(168)
На базата на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
(169)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Поради тази причина те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от приложимото в национален мащаб мито, т.е. митото, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от конкретните посочени юридически лица. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(170)
Всяко заявление за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например при промяна в наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща без забавяне на Комисията (7) с цялата релевантна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените и търговските единици например. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(171)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността по време на ПР.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(172)
С оглед на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят своето мнение в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Китайската народна република и попадащи в кодове по КН: ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (9) (кодове по ТАРИК: 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 и 7304599320).
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито върху продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City
15,1
A949
Дружества, посочени в приложението
22,3
A950
Всички други дружества
24,2
A999
3. Допускането за свободно обращение в Общността на посочения в параграф 1 продукт подлежи на представянето на обезпечение, равно на размера на временното мито.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на данните, на които се основават съществените факти и съображения, на чиято база е приет настоящият регламент, да представят мнението си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари за прилагането на настоящия регламент в рамките на един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 април 2009 година
REGULAMENTO (CE) N.o 289/2009 DA COMISSÃO
de 7 de Abril de 2009
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da República Popular da China
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 9 de Julho de 2008, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações para a Comunidade de determinados tubos sem costura («TSC»), de ferro ou de aço, originários da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
A denúncia foi apresentada em 28 de Maio de 2008 pelo Comité de Defesa da Indústria Comunitária dos Tubos de Aço sem Costura da União Europeia («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção comunitária total de determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço. A denúncia continha elementos de prova de dumping do referido produto, bem como de uma ameaça previsível e iminente de prejuízo dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores comunitários conhecidos, os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores, os fornecedores e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como as respectivas associações e os representantes do país de exportação. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
A fim de que os produtores-exportadores da RPC que assim o desejassem pudessem solicitar o tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado ou um tratamento individual, a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores conhecidos como interessados, bem como a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Dez (grupos de) empresas solicitaram o tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado ao abrigo do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base ou o tratamento individual, caso o inquérito concluísse que não reuniam as condições necessárias para beneficiar do tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado.
(6)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores, de importadores e de produtores comunitários, no aviso de início foi previsto recorrer ao método de amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores, importadores e produtores comunitários foram convidados a darem-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecerem informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito (1 de Julho de 2007 a 30 de Junho de 2008).
(7)
Após a análise das informações comunicadas e atendendo ao elevado número de produtores-exportadores e de produtores comunitários que manifestaram a sua vontade de colaborar, foi decidido que seria necessário recorrer à amostragem no que lhes dizia respeito. Dado o número limitado de importadores que manifestaram vontade de colaborar, foi decidido que a amostragem não era necessária no que se refere aos importadores independentes.
(8)
A Comissão enviou questionários aos produtores-exportadores e aos produtores comunitários incluídos na amostra, aos importadores, e a todos os utilizadores e associações de utilizadores conhecidos. Foram recebidas respostas completas ao questionário dos produtores-exportadores incluídos na amostra na RPC, de todos os produtores comunitários incluídos na amostra (com excepção de uma empresa que apenas facultou informações parciais), de seis importadores e de cinco utilizadores.
(9)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações consideradas necessárias para efeitos de determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo ou ameaça de prejuízo dela resultante e do interesse comunitário. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
Produtores-exportadores na RPC
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd e Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd e Hengyang Valin MPM Co., Ltd), e
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
Produtores comunitários
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, França
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Alemanha
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Itália
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, República Checa
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Roménia
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanha
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanha.
Operadores comerciais coligados:
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Espanha.
Importadores independentes
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Países Baixos
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Espanha.
Utilizador comunitário
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Áustria.
(10)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da República Popular da China aos quais não poderia ser concedido o tratamento de economia de mercado, foi efectuada uma verificação para determinar o valor normal com base nos dados de um país análogo, nas instalações da seguinte empresa:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, EUA.
3. Amostragem
(11)
No que se refere aos produtores-exportadores, a Comissão seleccionou, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, uma amostra com base no volume de exportações mais representativo que pudesse razoavelmente ser objecto de inquérito dentro do prazo disponível. A amostra seleccionada consiste em quatro (grupos de) empresas, que representam 70 % do volume de exportação para a Comunidade das partes colaborantes da RPC. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, as partes interessadas foram consultadas e não levantaram objecções.
(12)
No que se refere a esses produtores comunitários, a Comissão seleccionou, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, uma amostra com base no volume de produção mais representativo do produto similar na Comunidade, que pudesse razoavelmente ser objecto de inquérito dentro do prazo disponível. A amostra seleccionada consiste em cinco grupos de empresas (num total de nove empresas), que representam 62 % da produção total na Comunidade. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, os produtores colaborantes foram consultados e não levantaram objecções à amostra seleccionada. Uma vez que o número de importadores comunitários colaborantes era limitado, foi decidido que, no caso dos mesmos, não era necessária a utilização de técnicas de amostragem.
4. Período de inquérito
(13)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2007 e 30 de Junho de 2008 («PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2005 e o final do período do inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa são determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção transversal circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW) (3), originários da República Popular da China («produto em causa»). O aviso de início (ver considerando 1) indicou que o produto em causa é normalmente classificado nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93, e que estes códigos NC apenas foram indicados a título de informação. Contudo, o inquérito estabeleceu que três destes códigos NC não se referiam ao produto em causa, a saber, ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 e ex 7304 24 00, e que estavam em falta cinco outros códigos NC, a saber, ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 e ex 7304 59 10.
(15)
O produto em causa é utilizado numa ampla variedade de aplicações, nomeadamente mecânicas (incluindo indústria automóvel e engenharia), no ramo da construção para estacas, na produção de energia (como em tubos de caldeiras), em tubos de sondagem («tubos OCTG» - Oil and Country Tubular Goods) usados para perfuração, revestimento e tubagem na indústria petrolífera, e em condutas para o transporte de líquidos ou gases.
(16)
Os TSC assumem formas muito diferentes na altura da respectiva entrega aos utilizadores. Podem, por exemplo, ser galvanizados, roscados, semiacabados (ou seja, sem qualquer tratamento térmico), ter extremidades especiais, e ser ou não cortados à medida. Existem muitos parâmetros diferentes para definir as propriedades de um tubo, o que explica por que razão a maioria dos TSC é feita por encomenda dos clientes. Os TSC são normalmente ligados por soldadura. Contudo, em casos especiais, podem ser ligados pela rosca ou utilizados isoladamente, embora permaneçam soldáveis.
(17)
O inquérito revelou que, apesar de diferenças nas aplicações finais dos vários tipos de tubos sem costura, os diferentes tipos do produto em causa partilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base. Por conseguinte, podem ser considerados como constituindo um único produto.
(18)
Uma associação de produtores chineses alegou que os tubos OCTG deviam ser excluídos da definição de «produto em causa», uma vez que têm utilizações, especificações e características diferentes, que não são intercambiáveis com outros tubos e que os volumes de exportação da RPC para a UE são limitados. Contudo, o inquérito revelou que os tubos OCTG têm, nomeadamente, características químicas comparáveis aos outros tipos de TSC, pois estão dentro do limiar de 0,86 do VCE. Além disso, compartilham outras características básicas com os restantes tipos de TSC, como o diâmetro externo e a espessura das paredes. No que se refere às utilizações finais dos tubos OCTG, constatou-se que certos tubos OCTG são intercambiáveis com outros tubos de aço não ligado. Dado que os tubos OCTG têm as mesmas características essenciais que os outros tubos sem costura e que são intercambiáveis até certo ponto, concluiu-se provisoriamente que não havia motivos para excluir este tipo de tubos da definição do produto.
2. Produto similar
(19)
Verificou-se que o produto em causa e os tubos sem costura produzidos e vendidos no mercado interno da RPC e no mercado interno dos EUA, que foi utilizado provisoriamente como país análogo, assim como os tubos sem costura produzidos e vendidos na Comunidade pela indústria comunitária tinham as mesmas características e utilizações físicas, químicas e técnicas de base. Por conseguinte, esses produtos devem ser considerados provisoriamente similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(20)
Nos termos da alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal para os produtores que se considerou preencherem os critérios previstos na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo.
(21)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
1.
as decisões das empresas relativas aos preços e custos são adoptadas em resposta às condições do mercado e sem uma interferência significativa do Estado;
2.
os registos contabilísticos são sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
a legislação em matéria de propriedade e falência garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
as operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(22)
No presente inquérito, três dos produtores-exportadores incluídos na amostra solicitaram o TEM, em conformidade com a alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, e preencheram no prazo estabelecido o formulário de pedido de TEM:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd e Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd e Hengyang Valin MPM Co., Ltd), e
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
No tocante aos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito acima referidos, a Comissão procurou obter todas as informações consideradas necessárias e procedeu, sempre que necessário, à verificação, nas instalações das empresas em causa, de todas as informações facultadas no pedido de TEM.
(24)
O inquérito revelou que o TEM não poderia ser concedido a nenhum dos três grupos de empresas chinesas, dado que nenhum deles preenchia todos os critérios previstos na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, pelas seguintes razões.
(25)
Nenhum das três (grupos de) empresas conseguiu demonstrar que preenchia o critério 3, sendo que parecem ter sido transferidas distorções significativas do anterior sistema de economia centralizada - ou seja, as três (grupos de) empresas beneficiaram de um tratamento fiscal preferencial e duas (grupos de) empresas obtiveram activos abaixo do valor do mercado. No seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM, duas (grupos de) empresas alegaram que o facto de gozarem de benefícios fiscais especiais não poderia estar em contradição com o critério 3, dado que as reduções fiscais seriam igualmente aplicadas em países com economia de mercado. Saliente-se que as referidas empresas estavam sujeitas a diversos tratamentos fiscais preferenciais, pois beneficiavam da isenção do imposto local sobre o rendimento, tendo também beneficiado da isenção temporária do imposto que ficou conhecida como «2 years free, 3 years half» (dois anos de isenção do imposto e três anos a pagar apenas metade), concedida a empresas com investimento estrangeiro e a empresas comuns sino-estrangeiras. Em resumo, estes regimes fiscais preferenciais deram às empresas um benefício significativo que teve provavelmente um impacto importante nos custos e nos preços durante o PI. A terceiro (grupo de) empresa(s) alegou que o benefício fiscal de que gozara tinha deixado de ser aplicável em 1 de Janeiro de 2008 e que se tratava de um regime fiscal aplicado uma única vez, que não poderia ter qualquer impacto nos custos da empresa nos anos seguintes; além do mais, a isenção fiscal era de pouco valor. Note-se que este grupo de empresas beneficiou da redução fiscal para máquinas compradas no mercado interno em 2006 e em 2007 (ou seja, durante o PI). O benefício recebido não pode ser considerado insignificante; consequentemente, conclui-se que teve, claramente, um impacto importante nos custos e nos preços durante o PI.
(26)
Além disso, duas (grupos de) empresas não cumpriram o critério 2, relativo aos registos contabilísticos, pois constatou-se que uma delas compensava as contas a pagar com as contas a receber, que a outra não dispunha de demonstrações financeiras completas e que o princípio da especialização económica (por exercício) não era aplicado de forma coerente. No seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM, uma empresa alegou que, devido à sua dimensão reduzida, ao facto de não estar cotada em bolsa e ao facto de estar situada numa zona rural, as normas internacionais de contabilidade (IAS) não seriam vinculativas. Esta alegação tem, contudo, de ser rejeitada, já que as violações constatadas eram muito graves: em particular, as contas auditadas estavam incompletas em domínios importantes e o princípio da especialização económica (por exercício) não tinha sido respeitado. Estes princípios contabilísticos bastante básicos têm de ser respeitados, independentemente do estatuto jurídico da empresa, da sua dimensão e da sua localização. O outro grupo de empresas alegou que o auditor garantira que, nas demonstrações financeiras auditadas, o balanço estava em conformidade com as normas IAS e reclassificou as contas já compensadas como contas a receber e contas a pagar. Saliente-se que esta alegação não foi apresentada antes da divulgação e, em especial, não o foi durante a visita de verificação, razão pela qual que não pode ser verificada. Refira-se, além disso, que esse grupo de empresas não negou a prática da compensação, prática essa que não está, de todo, em conformidade com as IAS. Consequentemente, o argumento foi rejeitado.
(27)
Por outro lado, dois grupos de empresas não provaram que as decisões relativas aos respectivos custos e factores de produção tinham sido tomadas em resposta a sinais do mercado e sem interferência significativa do Estado, não tendo por isso demonstrado que o critério 1 estava preenchido. No seguimento da divulgação das conclusões, uma empresa alegou que as razões invocadas para rejeitar o cumprimento deste critério não se baseavam em dados objectivos, dado que a empresa era livre de tomar decisões relativamente às vendas e aos preços, apesar da cláusula em matéria de política de preços entre partes associadas que constava das suas demonstrações financeiras auditadas. A empresa argumentou que, no caso em apreço, não se tratava de uma restrição, mas antes de uma obrigação de divulgação aplicável ao auditor que analisasse as transacções entre «partes associadas». Contudo, esta declaração não explica suficientemente a existência de uma cláusula explícita nas demonstrações financeiras auditadas segundo a qual «nos casos em que o preço é determinado pelo departamento estatal responsável pelas mercadorias, prevalece este preço». Assim sendo, o argumento é rejeitado. A outra empresa alegou que, apesar de pertencer maioritariamente ao Estado, na realidade era controlada principalmente por uma empresa privada, estando por isso livre da interferência estatal. A empresa não apresentou, porém, quaisquer novos argumentos susceptíveis de alterar a conclusão de que, tendo em conta a composição do Conselho de Administração - em que a maioria dos directores representa empresas estatais -, a interferência do Estado não pode ser excluída e que a empresa não demonstrou que as decisões são tomadas sem interferência significativa do Estado; consequentemente, não preencheu este critério. Assinale-se igualmente que a divulgação das conclusões relativas ao TEM para este grupo de empresas incluiu um exemplo de uma decisão que foi tomada sem ser em resposta aos sinais do mercado e, possivelmente, sob a influência indevida do Estado (arrendamento gratuito dos direitos de utilização dos terrenos); a empresa não comentou.
2. Tratamento individual («TI»)
(28)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável a nível do país para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base.
(29)
As três empresas (ou grupos de empresas) chinesas que solicitaram o TEM requereram também o TI, na eventualidade de o TEM não lhes ser concedido.
(30)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se que duas das três empresas ou grupos de empresas demonstraram que preenchiam cumulativamente todos os requisitos para beneficiar do TI tal como previsto no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base.
(31)
Quanto à terceiro empresa ou grupo de empresas, a maioria das suas acções está na posse do Estado. Além disso, dada a participação maioritária do Estado e a sua influência significativa na indústria do aço chinesa, não pode excluir-se uma possível evasão.
(32)
Concluiu-se, por conseguinte, que apenas deve ser concedido um tratamento individual às duas empresas exportadoras seguintes:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(33)
Em conformidade com o n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, no que respeita às empresas a que não foi concedido o TEM, o valor normal foi determinado com base nos preços ou no valor calculado num país análogo.
(34)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar os EUA como país análogo adequado para a determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciar-se sobre esta escolha.
(35)
Uma das partes interessadas comentou a escolha do país análogo e sugeriu que a Ucrânia ou a Índia seriam mais adequadas para estabelecer um valor normal.
(36)
Foi alegado que a Ucrânia seria uma escolha mais adequada já que, para além de haver concorrência livre no seu mercado, o processo de produção e o acesso às matérias-primas seriam semelhantes aos da RPC. Importa assinalar que, desde 30 de Junho de 2006, os direitos anti-dumping instituídos sobre as importações de TSC originárias da Ucrânia variam entre 12,3 % e 25,7 %. Embora haja diversos produtores no mercado ucraniano, o facto de ter sido constatado dumping em 2006 aponta para condições de mercado possivelmente distorcidas, pelo que parece duvidosa a utilização desses preços e custos no mercado interno. Em qualquer caso, nenhum produtor ucraniano colaborou no inquérito.
(37)
A mesma parte interessada alegou que a Índia seria igualmente uma alternativa melhor que os EUA e apresentou o nome de um produtor indiano do produto similar. Este produtor, contudo, não se mostrou disposto a colaborar. Considerando que nenhum produtor indiano se ofereceu para colaborar, a Índia não pôde ser seleccionada como país análogo.
(38)
Além disso, a dimensão do mercado dos EUA, o número de produtores no mercado interno e as quantidades significativas de importações indicam que o mercado dos EUA é concorrencial, pelo que foi provisoriamente seleccionado como o país análogo mais adequado. Tal como se indica no considerando 10, um produtor dos EUA colaborou no inquérito e facultou toda a informação necessária. Outro produtor dos EUA facultou igualmente alguma informação incompleta que, em geral, confirmou a informação apresentada pelo produtor dos EUA que colaborou no inquérito.
3.2. Determinação do valor normal
(39)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal para os produtores-exportadores aos quais não tenha sido concedido o TEM foi estabelecido com base nas informações, devidamente verificadas, fornecidas pelo produtor do país análogo, de acordo com a metodologia a seguir descrita.
(40)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, a Comissão determinou, em primeiro lugar, para o produtor do país análogo, se o total das vendas do produto em causa no mercado interno foi representativo durante o PI, ou seja, se o volume total dessas vendas correspondeu a, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação chinesas do produto em causa para a Comunidade.
(41)
Em seguida, relativamente a cada tipo do produto em causa vendido pelo produtor dos EUA no respectivo mercado interno e que se verificou ser directamente comparável com o tipo do produto em causa vendido para exportação para a Comunidade, foi examinado se as vendas realizadas no mercado interno foram suficientemente representativas para efeitos do disposto no n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo de produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o período de inquérito, representou, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a Comunidade pelos produtores chineses.
(42)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de cada um dos tipos do produto em causa, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o PI.
(43)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efectuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de essas serem ou não rentáveis.
(44)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
4. Preço de exportação
(45)
Em todos os casos, o produto em causa foi exportado para clientes independentes na Comunidade, pelo que o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o disposto no n.o 8 do artigo 2.o de regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
5. Comparação
(46)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se a um ajustamento para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Foram efectuados ajustamentos em todos os casos considerados razoáveis, exactos e confirmados por elementos de prova verificados. Foi efectuado um ajustamento para ter em consideração as despesas com frete marítimo, seguros, movimentação, descarga e custos acessórios, despesas de inspecção, comissões e encargos bancários.
(47)
Nos casos em que se verificaram diferenças físicas entre o produto em causa vendido no mercado interno pelas empresas no país análogo e o produto em causa vendido para exportação para a Comunidade, procedeu-se a um ajustamento nos termos da alínea a) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Este ajustamento corresponde a uma estimativa razoável do valor de mercado da diferença.
6. Margens de dumping
(48)
As margens de dumping provisórias foram expressas em percentagem do preço CIF-fronteira comunitária do produto não desalfandegado.
(49)
Em relação aos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito e aos quais podia ser concedido o TI, foram estabelecidas margens de dumping individuais com base numa comparação do valor normal médio ponderado com a média ponderada do preço de exportação, em conformidade com o disposto nos n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base.
(50)
A margem de dumping para as empresas incluídas na amostra às quais não foi concedido o TEM nem o TI e para as empresas que colaboraram não incluídas na amostra foi calculada como a média das quatro empresas incluídas na amostra.
(51)
Dado que o nível de colaboração no inquérito foi considerado baixo (as empresas que colaboraram representam cerca de 40 % de todas as importações provenientes da RPC no PI), para as empresas não colaborantes, a margem de dumping à escala nacional foi estabelecida utilizando a margem mais elevada apurada para os tipos representativos de um produtor colaborante ao qual não foi concedido nem o TEM nem o TI.
(52)
Nesta base, os níveis provisórios do dumping são os seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Outras empresas que colaboraram
35 %
Residual
51 %
D. PREJUÍZO
1. Produção e indústria comunitárias
(53)
Na Comunidade, o produto similar é fabricado por 23 produtores. Por conseguinte, considera-se que a produção desses 23 produtores comunitários constitui a produção comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
(54)
Dos 23 produtores, um total de 15, sendo a maioria membros da associação autora da denúncia («ESTA»), manifestaram interesse em colaborar no processo dentro do prazo fixado no aviso de início e colaboraram no inquérito. Verificou-se que estes 15 produtores representavam uma parte importante - neste caso cerca de 90 % - da produção comunitária total do produto similar. Os 15 produtores colaborantes são, deste modo, considerados como constituindo a indústria comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria comunitária». Os restantes produtores comunitários passam a ser designados por «outros produtores comunitários». Estes outros produtores comunitários não apoiaram activamente a denúncia, mas também não se lhe opuseram.
(55)
Tal como se indica no considerando 12, foi seleccionada uma amostra de cinco produtores que representam 62 % da produção comunitária total. Dado que estes produtores são grupos de empresas, a amostra foi constituída, no total, por nove empresas individuais.
2. Consumo comunitário
(56)
O consumo comunitário foi estabelecido com base nos volumes das vendas da indústria comunitária para a UE, nos dados relativos aos volumes de importação para o mercado comunitário obtidos do Eurostat e - no que se refere aos outros produtores comunitários - em estimativas efectuadas pelo autor da denúncia.
(57)
O mercado comunitário do produto em causa e do produto similar registou um crescimento contínuo de, aproximadamente, 24 % entre 2005 e o PI. O aumento mais significativo ocorreu entre 2006 e 2007, quando o consumo aumentou 17 pontos percentuais.
2005
2006
2007
PI
Consumo total CE (toneladas)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Índice (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
A este respeito, é importante notar que o mercado comunitário do produto em causa está dividido nos principais segmentos de mercado seguintes: mecânica e construção (cerca de 60 %), produção de energia (cerca de 10 %), tubos OCTG (cerca de 8 %) e condutas (cerca de 8 %). Por conseguinte, o produto em causa é principalmente utilizado no sector da mecânica e da construção, que registou uma progressão muito rápida em 2007.
3. Importações provenientes do país em causa
a) Volume das importações em causa
(59)
O volume das importações para a Comunidade do produto em causa provenientes da RPC aumentou significativamente durante o período considerado. As importações para a UE aumentaram mais de 20 vezes desde 2005.
Importações
2005
2006
2007
PI
Toneladas da RPC
26 396
136 850
470 413
542 840
Índice (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
A repartição das importações provenientes da RPC nos vários segmentos de mercado revela que as importações chinesas estão particularmente presentes nos sectores da mecânica e construção (cerca de 65 %) e das condutas (cerca de 15 %), ao passo que os tubos OCTG e a produção de energia representam menos de 5 %.
b) Parte de mercado das importações em causa
(61)
A parte de mercado das importações provenientes da RPC foi de 1 % em 2005 e aumentou regularmente quase 16 pontos percentuais durante o período considerado. Mais precisamente, aumentou quatro pontos percentuais entre 2004 e 2005, outros 10 pontos percentuais entre 2005 e 2006 e dois pontos percentuais durante o PI. No PI, a parte de mercado das importações chinesas foi de 17,1 %.
Parte de mercado
2005
2006
2007
PI
RPC
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Contudo, a presença das importações chinesas não se reparte de maneira uniforme pelos vários segmentos que compõem o mercado comunitário. Durante o PI, as importações chinesas representaram uma parte de mercado de, aproximadamente, 38 % no segmento das condutas, 19 % no segmento da mecânica e construção, 9 % no segmento dos tubos OCTG e cerca de 7 % no segmento da produção de energia.
c) Preços
i) Evolução dos preços
(63)
De 2005 a 2007, o preço médio das importações do produto em causa originário da RPC aumentou 9 %, tendo em seguida sofrido um aumento de dois pontos percentuais entre 2007 e o PI. No total, o preço médio das importações do produto em causa originário da RPC diminuiu 7 % entre 2005 e o PI.
Preços unitários
2005
2006
2007
PI
RPC (EUR/tonelada)
766,48
699,90
699,10
715,09
Índice (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Subcotação de preços
(64)
Foi efectuada uma comparação modelo a modelo entre os preços de venda praticados pelos produtores-exportadores chineses e os preços de venda da indústria comunitária na Comunidade. Para o efeito, os preços aplicados pela indústria comunitária a clientes independentes foram comparados com os preços dos produtores-exportadores dos países em causa que colaboraram no inquérito. Foram feitos os ajustamentos necessários para ter em conta as diferenças no estádio de comercialização e os custos pós-importação.
(65)
Para efeitos do cálculo da subcotação de preços, foram utilizadas as informações fornecidas por todos os produtores comunitários colaborantes incluídos na amostra que facultaram dados completos e verificáveis relativamente ao PI. A comparação revelou que, no PI, a margem média ponderada de subcotação dos preços, expressa em percentagem dos preços de venda da indústria comunitária, foi de 24 %.
4. Situação da indústria comunitária
(66)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influíram na situação da indústria comunitária. Os dados apresentados em seguida referem-se à totalidade da indústria comunitária no que diz respeito às vendas e às partes de mercado, e às empresas incluídas na amostra para os restantes indicadores. Os dados referentes a três das empresas incluídas na amostra foram excluídos pelas seguintes razões: i) uma das empresas tinha feito parte de um grande grupo siderúrgico até à criação de uma empresa derivada (spin-off) em Maio de 2007, o que significa que a informação antes e depois do spin-off não seria comparável, ii) outra das empresas não tinha apresentado dados suficientemente pormenorizados, e iii) uma das empresas não estava em condições de apresentar números reais para 2008 e uma previsão para 2009. A fim de dispor de informação coerente para a análise dos indicadores de prejuízo e para a análise da ameaça de prejuízo, foi necessário excluir também a terceira empresa da análise dos indicadores de prejuízo. Contudo, dado o peso relativamente baixo destas três empresas na amostra, essa exclusão não afecta de modo algum a panorâmica geral proporcionada pelos indicadores.
a) Produção
(67)
De um nível de cerca de 2 000 000 de toneladas em 2005, a produção dos produtores incluídos na amostra atingiu, em 2007, um pico superior a 2 200 000 toneladas, em razão do aumento da procura, conforme referido no considerando 57, antes de diminuir no PI. Globalmente, a produção aumentou 7 % no período considerado, tendo chegado às 2 150 000 toneladas no PI.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Produção (tonelada)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Índice (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(68)
A capacidade de produção foi estabelecida com base na capacidade nominal das unidades de produção detidas pelos produtores incluídos na amostra, tendo em conta as interrupções na produção, assim como o facto de, em certos casos, parte da capacidade ter sido utilizada para outros produtos transformados nas mesmas linhas de produção.
(69)
A capacidade de produção dos produtores incluídos na amostra permaneceu estável, ao nível de, aproximadamente, 2 400 000 toneladas ao longo do período considerado.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Capacidade de produção (toneladas)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Índice (2005 = 100)
100
101
100
98
Utilização da capacidade
83 %
89 %
90 %
90 %
Índice (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
A utilização da capacidade foi de 83 % em 2005 e aumentou para cerca de 90 % no resto do período considerado, reflectindo as variações nos volumes de produção, conforme referido no considerando 67. Globalmente, a utilização da capacidade aumentou apenas 7 pontos percentuais - um pequeno aumento quando comparado com o aumento substancial no consumo, já descrito no considerando 57.
(71)
É, todavia, importante assinalar que, devido ao alto nível de consumo, os produtores incluídos na amostra estavam a funcionar com taxas elevadas de capacidade de produção. A possibilidade de obter taxas elevadas de utilização da capacidade é considerada como um elemento importante para atingir níveis satisfatórios de rendibilidade para o produto similar. Por exemplo, a situação durante o período considerado difere claramente da situação vigente entre 2002 e 2004, altura em que, devido à pressão exercida pelas importações objecto de dumping originárias, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, a utilização da capacidade da indústria comunitária foi apenas de cerca de 66 %-75 %, tendo esta indústria sofrido perdas entre 5 % e 10 %.
c) Existências
(72)
O nível das existências finais dos produtores incluídos na amostra aumentou 16 % em 2006 para, em seguida, diminuir ligeiramente 3 pontos percentuais em 2007 e outro ponto percentual no PI. Refira-se que a maior parte da produção é determinada pelas encomendas. Por conseguinte, considera-se limitada a importância deste indicador na análise do prejuízo.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Existências finais (toneladas)
142 303
165 070
160 668
159 924
Índice (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Volume de vendas
(73)
O volume de vendas da produção própria da indústria comunitária a clientes independentes no mercado comunitário durante o PI foi de cerca de 2 000 000 toneladas, um aumento de 14 % relativamente ao nível de 2005. Este aumento fica-se a dever ao aumento substancial do consumo, descrito no considerando 56, cujos efeitos positivos, no entanto, só parcialmente se reflectiram no crescimento das vendas da indústria comunitária.
Indústria comunitária
2005
2006
2007
PI
Vendas na CE (em toneladas)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Índice (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Importa assinalar que as importações chinesas e as vendas da indústria comunitária estão em concorrência principalmente em três segmentos do mercado: mecânica, construção e condutas. Efectivamente, 65 % das vendas da indústria comunitária e cerca de 80 % das importações chinesas destinam-se a estes três segmentos do mercado.
e) Parte de mercado
(75)
No período considerado, a indústria comunitária perdeu 5 pontos percentuais da sua parte de mercado, que passou de 69 % em 2005 para 64 % no PI. Esta perda verificou-se porque, apesar de ter havido um aumento substancial no consumo, a indústria comunitária apenas pôde beneficiar parcialmente do mesmo, devido ao aumento incessante das importações chinesas. Recorde-se que a parte de mercado das importações chinesas passou de 1 % para 17,1 % no mesmo período (ver considerando 61).
2005
2006
2007
PI
Parte de mercado da indústria comunitária
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Índice (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Crescimento
(76)
Entre 2005 e o PI, altura em que o consumo comunitário cresceu 24 %, o volume de vendas da indústria comunitária no mercado comunitário cresceu apenas 14 % e a sua parte de mercado baixou 5 pontos percentuais. Por outro lado, o volume das importações chinesas cresceu mais de 20 vezes, e a sua parte de mercado aumentou 16 pontos percentuais no mesmo período. Conclui-se assim que, embora a indústria comunitária tenha registado um certo crescimento, não pôde, decerto, beneficiar plenamente do aumento substancial da procura, ao passo que as importações chinesas beneficiaram desse aumento de forma mais do que proporcional.
g) Emprego
(77)
O nível de emprego dos produtores incluídos na amostra aumentou de forma constante, tendo sido de 6 % entre 2005 e 2007. Seguidamente, diminuiu 6 pontos percentuais entre 2007 e o PI. Globalmente, o nível de emprego dos produtores incluídos na amostra permaneceu estável entre 2005 e o PI, com cerca de 9 100 pessoas. Esta situação revela que os produtores incluídos na amostra ganharam em eficácia, uma vez que, ao mesmo tempo, os volumes de produção aumentaram 7 % (ver considerando 67).
Amostra
2005
2006
2007
PI
Emprego (pessoas)
9 119
9 444
9 644
9 151
Índice (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Produtividade
(78)
A produtividade da mão-de-obra dos produtores incluídos na amostra, medida em volume de produção (toneladas) por trabalhador por ano, aumentou constantemente no período considerado, tendo sido, no PI, 7 % superior ao que fora em 2005. Tal é consentâneo com o facto de o emprego ter permanecido estável durante o período considerado e, ao mesmo tempo, a produção ter aumentado 7 %.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Produtividade (t por trabalhador)
369
387
386
395
Índice (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Salários
(79)
O salário médio por trabalhador aumentou 7 % entre 2005 e 2006, 8 % entre 2006 e 2007, e permaneceu quase estável entre 2007 e o PI. No conjunto, o salário médio por trabalhador aumentou 16 % durante o período considerado. O aumento dos custos salariais médios é, em parte, devido ao facto de as reduções de pessoal dos produtores comunitários cujos salários médios eram relativamente baixos terem sido compensadas por aumentos de pessoal dos produtores comunitários cujos salários médios eram relativamente elevados. Uma vez que o aumento médio dos salários foi em parte compensado por um aumento importante na produtividade, o impacto total em termos de custos da mão-de-obra não foi particularmente significativo.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Custo anual da mão-de-obra por pessoa (EUR)
46 527
49 968
53 704
54 030
Índice (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Factores que afectam os preços de venda
(80)
Os preços de venda dos produtores comunitários incluídos na amostra aumentaram substancialmente - 21 % - entre 2005 e 2007, tendo permanecido estáveis durante o PI. O aumento dos preços de venda ocorrido ao mesmo tempo que o aumento dos volumes de vendas explica-se pelo facto de os custos terem também aumentado no mesmo período. Os produtores comunitários conseguiram reflectir este aumento dos custos nos seus preços de venda, repercutindo-o assim nos seus clientes. Por conseguinte, foi somente durante o PI - quando os preços da indústria comunitária se mantiveram estáveis, apesar de um aumento nos custos de 4 pontos percentuais - que a pressão crescente dos produtos chineses começou a produzir os primeiros efeitos claros nos preços de venda.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Preço unitário no mercado comunitário (EUR/tonelada)
983
1 047
1 188
1 192
Índice (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Como se pode constatar no quadro abaixo, o aumento dos custos ficou principalmente a dever-se ao aumento dos preços das matérias-primas. Efectivamente, a indústria comunitária revelou-se muito eficiente na contenção dos aumentos dos custos da mão-de-obra e de outros custos gerais. Contudo, o aumento dos preços das matérias-primas poderia apenas podia ser compensado por um aumento correspondente dos preços de venda, o que se tornou cada vez mais difícil no período considerado.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Custos totais por tonelada
863
863
974
1 007
Índice (2005 = 100)
100
100
113
117
Custo das matérias-primas
498
532
603
622
Índice (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(82)
No período considerado, a rendibilidade das vendas do produto similar efectuadas pelos produtores incluídos na amostra, expressas em percentagem das vendas líquidas, passou de 12,1 % em 2005 para 17,9 % em 2007. Seguidamente, registou uma descida de 15,4 % no PI. A rendibilidade aumentou assim 3 pontos percentuais entre 2005 e o PI.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Rendibilidade das vendas da indústria comunitária a independentes (% das vendas líquidas)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Índice (2005 = 100)
100
143
147
127
RI (lucro em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Índice (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
O retorno dos investimentos, que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade, tendo aumentado de um nível de 47 % em 2005 para 85 % em 2006. Seguidamente, diminuiu 79 % em 2007 e, posteriormente, diminuiu para 52 % no PI. Em termos gerais, o retorno dos investimentos aumentou 4,6 pontos percentuais no período considerado.
l) Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(84)
O cash flow líquido resultante das actividades de exploração foi de quase 367 milhões de EUR em 2005. Subiu para cerca de 684 milhões de EUR em 2006 e para mil milhões de EUR em 2007, antes de baixar para cerca de 630 milhões de EUR no PI. Não houve indicações de que a indústria comunitária tivesse encontrado dificuldades em obter capitais.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Cash flow (EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Índice (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investimentos
(85)
Os investimentos anuais das empresas incluídas na amostra na produção do produto similar aumentaram 83 % entre 2005 e 2006 e 94 pontos percentuais entre 2006 e 2007, tendo seguidamente aumentado ligeiramente durante o PI. Em termos gerais, os investimentos aumentaram cerca de 185 % entre 2005 e o PI. Estes investimentos da indústria comunitária tinham como objectivos principais a melhoria da qualidade do produto, o incremento da eficiência das instalações de produção, o desenvolvimento de novos produtos e processos, a melhoria da segurança industrial e a protecção do ambiente. Estes investimentos não resultaram num aumento da capacidade de produção.
Amostra
2005
2006
2007
PI
Investimentos líquidos (EUR)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Índice (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Considera-se que, no período considerado, a indústria comunitária destinou uma quantidade muito substancial de recursos a investimentos. A razão para tal foi que, dados os níveis de rendibilidade extremamente baixos ou mesmo negativos da indústria comunitária nos anos anteriores, apenas tinha sido possível efectuar um nível muito baixo de investimentos. Devido a períodos prolongados durante os quais a indústria comunitária foi vítima, nomeadamente, das importações objecto de dumping originárias da Croácia, da Rússia e da Ucrânia e durante os quais os investimentos tiveram de ser drasticamente reduzidos (4), não pôde ser atingido o nível necessário de investimentos. A melhoria do nível de lucros no período considerado foi, por conseguinte, essencial para permitir à indústria comunitária efectuar os investimentos que há muito tempo vinham sendo adiados. Não foram efectuados quaisquer investimentos com vista ao aumento da capacidade de produção, por se temer que a expansão agressiva das importações chinesas viesse a gorar a possibilidade de tirar partido do aumento da procura.
n) Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(87)
Tendo em conta o volume, a parte de mercado e os preços das importações objecto de dumping provenientes do país em causa, o impacto das margens de dumping efectivas na indústria comunitária pode ser considerado significativo. É importante relembrar que, em 2006, foram instituídas medidas anti-dumping para neutralizar o dumping prejudicial causado pelas importações provenientes de certos outros países. É certo que os bons resultados financeiros alcançados pela indústria comunitária no período considerado lhe permitiram recuperar em certa medida das anteriores práticas de dumping. Ficou, porém, igualmente demonstrado que a indústria comunitária não pôde beneficiar plenamente da excepcional expansão do mercado observada no período em análise (ver considerando 75), uma vez que as partes de mercado anteriormente detidas pelas importações objecto de medidas foram substituídas por importações chinesas a baixo preço, que também prejudicaram parcialmente as partes de mercado da indústria comunitária. Esta evolução limitou certamente a plena recuperação da indústria comunitária, bem como a sua tendência para investir e aumentar a capacidade de produção com vista à expansão do mercado (ver considerando 86). Pode concluir-se, por conseguinte, que a recuperação da indústria comunitária das anteriores práticas de dumping não pode ser considerada completa e que a mesma permanece vulnerável ao efeito prejudicial possivelmente causado pela presença de quantidades substanciais de importações objecto de dumping no mercado comunitário.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(88)
Os dados verificados revelam alguns indícios de prejuízo. De facto, num mercado com um crescimento significativo (+ 24 %), a indústria comunitária apenas pôde aumentar parcialmente as suas vendas para o mercado comunitário (+ 14 %), o que levou a uma diminuição da sua parte de mercado (que passou de 69 % para 64 %). Contudo, neste contexto, a indústria comunitária conseguiu manter níveis suficientemente elevados de utilização da capacidade e de preços, pelo que a sua rendibilidade se manteve a um nível vantajoso (cerca de 15 % no PI). Em conclusão, qualquer prejuízo eventualmente sofrido pela indústria comunitária foi limitado e não originou quaisquer problemas económicos significativos.
(89)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a indústria comunitária não sofreu um prejuízo importante no PI, na acepção do n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base. Refira-se, todavia, que a indústria comunitária estava a sair de um período no qual tinha sofrido práticas de dumping prejudicial, que levou à adopção de medidas anti-dumping em 2006. Se a indústria comunitária conseguiu recuperar parcialmente da sua anterior situação de prejuízo, deve-o, principalmente, à expansão muito significativa do mercado registada entre 2005 e o PI. Apesar de a adopção de medidas anti-dumping em Junho de 2006 ter eliminado os efeitos prejudiciais do dumping de vários países, uma parte importante dos produtos objecto de dumping - as importações chinesas - foi vendida a preços muito baixos no mercado comunitário durante o PI. Se as circunstâncias do mercado mudassem, se a expansão do mercado observada no período considerado parasse e se a anterior tendência se invertesse, a indústria comunitária ficaria totalmente exposta aos efeitos potencialmente prejudiciais destas importações objecto de dumping. Conclui-se, assim, que, mesmo não tendo sofrido um prejuízo importante durante o período de inquérito, a indústria comunitária se encontrava numa situação vulnerável no final do mesmo.
E. AMEAÇA DE PREJUÍZO
1. Evolução provável do consumo comunitário, das importações do país em causa e da situação da indústria comunitária após o período de inquérito
(90)
A fim de se poder avaliar se a indústria comunitária terá estado sujeita a uma ameaça de prejuízo, alguns dos elementos estabelecidos para o período considerado e para o PI tiveram de ser reanalisados. Esta nova análise foi conduzida com base na informação recolhida relativamente aos principais indicadores de prejuízo para os anos 2008 e 2009. Com esta finalidade, solicitaram-se informações nos questionários enviados às empresas incluídas na amostra, actualizou-se a informação estatística e analisaram-se todos os outros elementos apresentados pelas partes. Nesta base, ficou estabelecido o seguinte:
1.1. Consumo comunitário
(91)
Estima-se que o consumo comunitário, que tinha vindo a aumentar até ao PI, tenha diminuído consideravelmente - pelo menos 30 % - entre o final do PI e o ano de 2009. Esta estimativa tem por base dados disponíveis, apoiados pelos dados fornecidos pelo autor da denúncia e pelas previsões apresentadas pelos produtores comunitários incluídos na amostra.
(92)
O autor da denúncia apresentou dados por segmento do mercado, prevendo uma importante diminuição em todos os sectores, à excepção do segmento dos tubos OCTG, que se considera ser o menos afectado pela diminuição generalizada da procura que, nos restantes segmentos, é muito acentuada.
1.2. Importações provenientes da RPC e parte de mercado conexa
(93)
As importações objecto de dumping provenientes da RPC continuaram a aumentar substancialmente até ao final do PI. Esta tendência para a subida numa base anual confirma-se, pelo menos, até ao final de 2008. Dado a diminuição registada no consumo nos últimos meses de 2008, espera-se que a parte de mercado dessas importações aumente também em 2009.
(94)
Prevê-se que as importações chinesas permaneçam concentradas principalmente nos segmentos da mecânica, da construção e das condutas, tal como se indica no considerando 60.
(95)
Mesmo que, em consequência da redução do mercado, a procura do volume total de importações venha a diminuir (apesar de não se prever que esta diminuição seja significativa), as importações chinesas aumentarão proporcionalmente a sua parte de mercado nestes segmentos, nos quais são historicamente fortes. Com efeito, é provável que as importações a baixos preços não venham a diminuir num mercado onde, cada vez mais, se tentam obter reduções de custos.
(96)
Consequentemente, prevê-se que a parte de mercado estimada das importações chinesas venha a aumentar. Em função da evolução do consumo, a parte de mercado das importações chinesas poderá mesmo aumentar alguns pontos percentuais entre 2008 e 2009, tendo em conta a agressividade da política de expansão do mercado praticada nos últimos anos (ver considerandos 61, 114 e 115).
(97)
Quanto aos preços das importações do produto em causa, a associação dos exportadores chineses (CISA) alegou que os mesmos aumentaram substancialmente após o PI.
(98)
Confirma-se que os dados do Eurostat indicam, de facto, um aumento após o PI, que é, em certos casos, significativo (podendo chegar a 33 %-43 %). Contudo, o inquérito revelou que este aumento reflecte o aumento geral dos preços de certas matérias-primas (aço, sucata de ferro e ferro fundido) e dos custos da energia, que teve lugar no mundo inteiro entre Abril e Outubro de 2008, e que este aumento não eliminou a subcotação dos preços, que, aparentemente, continua a ser substancial.
1.3. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade da indústria comunitária
(99)
Prevê-se que a produção da indústria comunitária venha a diminuir entre 20 e 35 pontos percentuais entre o PI e 2009. Esta tendência foi confirmada pelas previsões apresentadas pelas empresas incluídas na amostra. Pode deduzir-se da análise das previsões que o decréscimo global da produção também reflecte o facto de, no contexto de uma diminuição geral do consumo, a procura de certos tipos do produto ter diminuído em menor grau do que a procura de outros, pelo que se prevê uma alteração da gama de produtos.
(100)
Da informação apresentada pelas empresas incluídas na amostra deduz-se que a capacidade de produção se manterá estável em 2009, ao passo que a utilização da capacidade deverá diminuir acentuadamente (cerca de 70 % no mesmo ano), o que está em conformidade com a queda brusca no consumo descrita no considerando 91. Com efeito, as visitas de verificação já permitiram constatar o seguinte: (i) uma redução no número de turnos trabalhados (que passaram, em geral, de 18 para 15 por semana), (ii) uma maior utilização dos regimes de despedimento por razões económicas e de suspensão temporária dos contratos de trabalho, e (iii) encerramentos alargados nos períodos de férias. Refira-se que, no passado, outros inquéritos tinham já revelado que, com taxas de utilização da capacidade inferiores a 75 %, é pouco provável que a indústria comunitária consiga funcionar de forma sustentável (ver considerando 71).
1.4. Vendas da indústria comunitária na CE (volumes e preços)
(101)
Prevê-se que as vendas da indústria comunitária no mercado comunitário venham a diminuir significativamente, pelas razões explicadas no considerando 99, pelo menos proporcionalmente à redução do consumo mas, provavelmente, ainda mais, de acordo com as previsões apresentadas pelos produtores comunitários incluídos na amostra.
(102)
A indústria comunitária, que se prevê venha a perder partes de mercado no mercado comunitário para as importações chinesas objecto de dumping, passará a estar mais dependente dos mercados de exportação. As empresas incluídas na amostra relataram, efectivamente, uma diminuição das vendas na Comunidade superior à diminuição da produção total, dado que a produção para exportação se manteve relativamente estável em comparação com a produção de bens destinados ao mercado comunitário. Tal deve-se ao facto de a actividade de exportação da indústria comunitária estar concentrada nos tubos OCTG (35 %), nas condutas (25 %) e na produção de energia (13 %), ao passo que os tubos destinados à mecânica e à construção apenas representaram 16 % das exportações da indústria comunitária (em comparação com 60 % das suas vendas na CE - ver considerando 73).
(103)
A indústria comunitária apresentou dados indicando que os volumes de vendas já diminuíram e/ou deverão diminuir significativamente, em particular em certos segmentos do mercado em que a presença dos produtos chineses é mais acentuada (ou seja, mecânica e construção e condutas).
(104)
Já os preços de venda, segundo as previsões dos produtores incluídos na amostra, deverão manter-se estáveis, em média, com respeito aos preços no PI.
(105)
Contudo, a evolução dos preços de venda não é inteiramente representativa da baixa real dos preços que deverá ter lugar numa base produto a produto. A razão para tal é que, devido à pressão dos preços das importações chinesas, a indústria comunitária tenta orientar-se para tubos de melhor qualidade. Consequentemente, a parte dos produtos de qualidade inferior no total das vendas da indústria comunitária sofrerá uma diminuição mais acentuada do que a diminuição média das vendas, pelo que o peso dos produtos com um preço de venda mais elevado será proporcionalmente maior. Por este motivo, prevê-se que a diminuição média dos preços venha a ser mais limitada do que a diminuição dos preços sofrida pelos produtos que se encontram em concorrência mais directa com as importações chinesas objecto de dumping.
(106)
Por conseguinte, foram recolhidos junto da indústria comunitária dados relacionados com a evolução dos preços de alguns tipos representativos do produto que estiveram em concorrência directa com as importações chinesas objecto de dumping no PI. Com base nessa análise, determinou-se que os preços de tipos importantes do produto importados em quantidades significativas da RPC no PI aumentaram no segundo semestre de 2008, a fim de reflectir parcialmente o aumento dos custos mencionado no considerando 98.
1.5. Preços/custos da indústria comunitária
(107)
As empresas incluídas na amostra foram igualmente convidadas a apresentar dados referentes à evolução prevista dos seus custos para o produto em causa, assim como aos principais custos.
(108)
Os dados apresentados revelam que é provável que se venha a verificar um aumento generalizado dos custos. Este deve-se a dois factores principais: em primeiro lugar, a redução da mão-de-obra causada pelas menores taxas de produção e de utilização da capacidade não se deverá traduzir numa diminuição correspondente dos custos da mão-de-obra, devido à utilização do desemprego temporário e da redução dos horários de trabalho, que podem inclusive aumentar o custo médio da mão-de-obra. Em segundo lugar, a passagem para uma gama de produtos de elevado valor (embora não necessariamente mais rentáveis) significa que os custos (incluindo os das matérias-primas) também aumentariam, em média. Além disso, a evidente perda de eficiência devida à redução dos volumes e a uma utilização da capacidade inferior ao nível ideal levaria a um aumento proporcional dos custos fixos.
1.6. Parte de mercado da indústria comunitária
(109)
Prevê-se que a parte de mercado da indústria comunitária venha a perder alguns pontos percentuais entre o PI e 2009, devido à crescente pressão das importações chinesas objecto de dumping (ver considerandos 93 e 101), num mercado europeu em acentuada contracção.
1.7. Rendibilidade da indústria comunitária
(110)
Segundo os dados apresentados pelos produtores comunitários, a rendibilidade da indústria comunitária diminuiu ligeiramente (0,5 pontos percentuais) entre o PI e o ano de 2008. Não obstante, esta rendibilidade baixou consideravelmente no final de 2008, prevendo-se que venha a sofrer uma redução drástica de, aproximadamente, 2 % em 2009.
(111)
Já no passado, tinha ficado demonstrado que a rendibilidade da indústria comunitária era particularmente baixa em períodos em que a taxa de utilização da capacidade era inferior a 75 %. Foi este o caso no período abrangido pelo inquérito concluído pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006 do Conselho (5), numa altura em que a utilização da capacidade tinha diminuído significativamente sob a pressão das importações objecto de dumping provenientes, designadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia.
1.8. Conclusão sobre a evolução provável do consumo comunitário, das importações provenientes do país em causa e da situação da indústria comunitária após o período de inquérito
(112)
A análise acima, relativa à evolução provável do consumo, das importações de produtos chineses objecto de dumping e dos principais indicadores de prejuízo para o período compreendido entre o PI e 2009 (ver os considerandos 90 a 111) revela que está já em curso uma deterioração considerável da situação económica da indústria comunitária, a qual deverá continuar, se não mesmo agravar-se, no futuro próximo. Os indícios indesmentíveis desta deterioração são a redução evidente da produção, dos volumes de vendas na CE, das partes de mercado e da rendibilidade (cerca de - 13 pontos percentuais). Esta avaliação foi feita com base em dados que se referem a previsões apoiadas por elementos de prova suficientemente pormenorizados. Em especial, as tendências registadas no período após o PI e até ao fim de 2008 puderam já, em grande medida, ser constatadas durante as visitas de verificação efectuadas. No decurso do inquérito, foram apresentados outros dados (nomeadamente sobre a redução dos preços de venda e dos volumes e sobre o ano de 2009). Se bem que - como acontece com qualquer previsão - não possa haver certezas de que as tendências indicadas se venham a concretizar exactamente tal como previsto, é muito provável que venha a ser esse o caso. Conclui-se, por conseguinte, que já nos primeiros meses de 2009 a indústria comunitária se deparou com uma situação de prejuízo importante.
2. Ameaça de prejuízo
(113)
Em conformidade com o n.o 9 do artigo 3.o do regulamento de base, foi examinado se havia factos que pudessem criar uma situação na qual as importações objecto de dumping causassem prejuízo à indústria comunitária. Neste contexto, foi prestada particular atenção aos seguintes aspectos: i) evolução do volume das importações objecto de dumping; ii) existência de capacidade disponível dos exportadores; iii) nível de preços das importações chinesas; e iv) nível das existências.
2.1. Evolução do volume das importações objecto de dumping
(114)
As importações provenientes da RPC aumentaram espectacularmente entre 2005 e o PI, passando de 26 000 para 543 000 toneladas, tal como se indica no considerando 59. Estas importações fizeram-se sistematicamente a preços muito baixos, o que levou à subcotação significativa dos preços propostos no mercado comunitário pelos outros fornecedores. O aumento substancial da parte de mercado detida por estas importações objecto de dumping (ver considerando 61) confirma que a evolução destas importações não foi consequência de um aumento da procura. Pelo contrário, parece que esta evolução se ficou a dever, essencialmente, a uma estratégia subjacente que consistiu em substituir a posição anteriormente ocupada no mercado pelas importações objecto de dumping provenientes de outras fontes (ver considerando 141), com o objectivo de penetrar agressivamente num novo mercado. O aumento dos preços das importações observado no segundo semestre de 2008 foi inteiramente causado pelo aumento substancial dos custos das matérias-primas, que se traduziu na subida, à escala mundial, dos custos dos tubos sem costura, e que não corresponde a qualquer intenção de reduzir o diferencial de preços com os outros fornecedores presentes no mercado comunitário.
(115)
Assim sendo, considera-se que não é possível estabelecer uma correlação directa entre a evolução do consumo e o nível das importações objecto de dumping. Em contrapartida, pensa-se que o aumento das importações objecto de dumping entre 2005 e o PI ter-se-ia verificado de qualquer modo, mesmo numa situação de consumo estável, com a única diferença de que teria afectado mais as partes de mercado dos outros fornecedores. É possível que, se o consumo não tivesse progredido ao ritmo a que progrediu, a indústria comunitária tivesse sofrido um prejuízo importante já durante o período considerado. Por conseguinte, considera-se que a tendência para a baixa na situação geral do mercado comunitário não teria tido qualquer impacto considerável na evolução dos volumes das importações objecto de dumping. Com toda a probabilidade, a estratégia agressiva utilizada para penetrar no mercado comunitário no período considerado irá continuar, com o objectivo geral de adquirir partes de mercado a expensas dos outros actores económicos, por meio de importações objecto de dumping a preços baixos.
(116)
Os dados disponíveis mais recentes para a totalidade do ano de 2008 revelam a importação de 507 589 toneladas, ou seja, mais do que em 2007, mas ligeiramente menos do que no PI. Além disso, os números referentes aos dois últimos meses de 2008 mostram que as importações até aumentaram, em comparação com o mesmo período do ano anterior (84 000 toneladas em 2008 contra 79 000 toneladas em 2007), apesar de o inquérito ter revelado a presença, desde Novembro de 2008, de sinais claros de redução na procura no mercado comunitário. Por conseguinte, pode concluir-se, de acordo com as mais recentes informações disponíveis, que o volume das importações provenientes da RPC é, pelo menos, estável. A este respeito, refira-se que, mesmo se a evolução das importações objecto de dumping registasse, a curto prazo, uma tendência diferente da do passado, ou seja, se essas importações se estabilizassem ou começassem a diminuir, essas informações teriam sempre de ser lidas e analisadas no contexto da evolução do consumo. Por outras palavras, as conclusões relativas a este factor não deveriam basear-se na simples observação da evolução do volume das importações objecto de dumping em termos absolutos, mas deveriam ter igualmente em devida conta o contexto do mercado em que essa evolução tem lugar, assim como a possibilidade de essa evolução eventualmente provocar o aumento ou a diminuição da parte de mercado detida por essas importações objecto de dumping. De acordo com os dados disponíveis, é evidente que não somente as importações objecto de dumping registaram um aumento substancial das suas partes de mercado no período considerado, mas também que não existem sinais de paragem ou inversão desta tendência num período em que a procura já tinha entrado em contracção. Em consequência, a parte de mercado das importações chinesas objecto de dumping deverá ainda aumentar (ver o considerando 96). Conclui-se assim que, visto que se prevê uma redução substancial do consumo, é provável que a pressão destas importações objecto de dumping no mercado comunitário venha a aumentar substancialmente.
2.2. Existência de capacidade disponível dos exportadores
(117)
A análise das informações apresentadas pelos produtores-exportadores incluídos na amostra revelou que só estas empresas deverão ver a sua capacidade aumentar, pelo menos, 740 000 toneladas no ano de 2008. Além disso, a indústria comunitária alega que duas das empresas incluídas na amostra estão a planear a construção de fábricas de tubos sem costura, cuja capacidade deverá atingir as 500 000 toneladas em meados de 2009. Evidentemente, esse aumento da capacidade apenas poderá ser confirmado quando essas fábricas estiverem operacionais; assim, é difícil avaliar a capacidade disponível futura na RPC. Contudo, mesmo se apenas se tiverem em consideração as respostas dos exportadores chineses incluídos na amostra, e visto que se calcula que o consumo comunitário total seja de 3 300 000 toneladas no PI, pode concluir-se que a China dispõe de uma substancial capacidade de produção. Além disso, o autor da denúncia apresentou informações dignas de crédito sobre a entrada em funcionamento de duas novas unidades de produção de tubos sem costura na RPC, em Janeiro de 2009. Por si sós, estas unidades, com uma capacidade de cerca de 400 000 toneladas cada, terão capacidade para fornecer um quarto do mercado comunitário.
(118)
Além do mais, segundo a associação dos produtores chineses (CISA), a produção total da China é de cerca de 20 milhões de toneladas. Os produtores chineses incluídos na amostra declararam que, em média, as suas exportações representaram 27 % do total das suas vendas no PI, contra 17 % em 2005. Pode, portanto, concluir-se que, no período considerado, os exportadores chineses reforçaram substancialmente a sua tendência para exportar, o que se traduziu num aumento muito considerável das suas exportações em termos absolutos, uma vez que o total das vendas dos produtores incluídos na amostra subiu mais de 56 % nesse período. Não há quaisquer indícios de que esta tendência, que é o efeito combinado do aumento da produção com o aumento da taxa de exportação, se venha a inverter no futuro próximo.
(119)
A percentagem das exportações chinesas para a Comunidade (em percentagem das exportações totais da China) aumentou significativamente no período considerado, de 1 % em 2005 para 9 % durante o PI. Estes dados confirmam que, no período considerado, se verificou já uma mudança significativa nas actividades de exportação e a Comunidade ganhou importância na estratégia global de mercado dos exportadores chineses. Os outros mercados principais são os EUA com 36 % (contra 31 % em 2007), a Argélia (6 % contra 2 % em 2006) e a Coreia do Sul (6 % contra 3 % em 2005). Nesta base, pode esperar-se que uma parte significativa da capacidade excedentária recentemente criada venha a ser dirigida ao mercado CE. Além disso, pode esperar-se em breve uma contracção significativa de alguns destes mercados, em especial do mercado dos EUA, de forma que os volumes libertados desses mercados poderão facilmente ser redirigidos para a CE. Esta reorientação pode ainda não ter acontecido de forma mais visível até agora porque, de acordo com as estatísticas chinesas e as informações recolhidas junto dos produtores chineses incluídos na amostra, os preços no mercado CE têm sido, até aqui, algo inferiores aos de outros mercados. Contudo, pode esperar-se que, em caso de redução substancial dos volumes vendidos noutros mercados, as considerações relativas aos níveis de preços sejam facilmente negligenciadas perante a necessidade de manter a produção e a utilização de capacidades em níveis suficientemente elevados. Além disso, espera-se que mercados como a Comunidade, em que a penetração se mostrou relativamente fácil e muito bem sucedida, se tornem o objecto preferencial de qualquer política de reorientação.
2.3. Preços das importações provenientes da RPC
(120)
Os preços das importações chinesas, no período considerado, foram substancialmente inferiores não só aos preços da indústria comunitária, mas também aos preços de outros países. Esta realidade é confirmada pela análise da subcotação mencionada nos considerandos 65 e 142. A subcotação muito substancial e sistemática (ou seja, relativamente homogénea por tipo de produto) encontrada assegurou a expansão contínua da parte de mercado detida pelas importações objecto de dumping durante o período considerado. Consequentemente, houve, durante o período considerado, uma ligação clara entre o aumento das partes de mercado das importações objecto de dumping e a diminuição das partes de mercado das vendas de outras fontes, incluindo a indústria comunitária, o que poderá ter sido obtido através da vantagem adquirida pela diferença notória nos preços de venda. Se esta situação não resultou num prejuízo importante para a indústria comunitária no período considerado, isso deve-se apenas ao facto de a expansão do mercado comunitário ter dado à indústria comunitária uma margem suficiente para manter a produção, a capacidade de produção, as vendas e os níveis de rendibilidade.
(121)
Não há motivos para crer que, num enquadramento económico caracterizado por uma contracção substancial da procura, possa haver uma tendência para o aumento dos preços que estão baixos. Pelo contrário, do lado do fornecedor, num contexto de contracção do consumo, espera-se que os preços se mantenham baixos, com o objectivo de adquirir outras partes de mercado ou de, pelo menos, manter e consolidar as existentes. Ao mesmo tempo, os produtores de bens que incorporam o produto em causa e que já adquiriam bens a preços baixos exercerão pressão para manter os preços nesse nível ou mesmo para que eles desçam, a fim de conter os seus custos. Os produtores que, no passado, tinham favorecido produtos mais caros tenderão a reduzir os seus custos de produção sempre que possível e, por conseguinte, a darem preferência a factores de produção mais baratos, mesmo que isso possa exigir algum sacrifício em termos, por exemplo, de qualidade do produto e de fiabilidade do abastecimento.
(122)
Foi mencionado no considerando 98 que os preços das importações chinesas apresentaram um certo aumento após o PI. Dado que este aumento reflecte, sobretudo, um aumento mundial do preço de algumas matérias-primas importantes, não se pode excluir que tal aumento seja apenas temporário e venha a recuar logo que o preço destas matérias-primas baixe. Além disso, dado que estas matérias-primas são mercadorias, o aumento observado nos seus preços reflectiu-se tanto quanto possível no preço final dos tubos sem costura de todos os produtores. A indústria comunitária também foi obrigada a reflectir esse aumento de custos nos seus preços de venda que, consequentemente, subiram. Por conseguinte, uma vez que todos os preços no mercado apresentaram um aumento, os preços das importações objecto de dumping continuam a ser substancialmente inferiores aos preços de venda da indústria comunitária, mesmo no período que se segue ao PI.
(123)
Em conclusão, os preços muito baixos das importações objecto de dumping têm um efeito negativo duplo: i) por um lado, o diferencial significativo de preços poderá causar uma deslocação para as importações objecto de dumping, visto que os utilizadores têm mais probabilidades de adquirir quantidades de mercadorias crescentes que são vendidas a baixos preços; ii) por outro lado, a existência desses preços baixos no mercado pode ser utilizada pelos compradores como instrumento de negociação para depreciar os preços oferecidos pelos produtores comunitários e por outras fontes, causando, assim, um efeito depressivo tanto nos volumes como nos preços. Embora estes efeitos possam ser incertos em situações em que os diferenciais de preços não são substanciais, no caso em apreciação, e considerando a muito elevada subcotação dos preços encontrada, o prejuízo resultante deverá ser grave.
2.4. Nível das existências
(124)
Este factor não tem importância particular para a análise porque as existências normalmente são mantidas pelos comerciantes (armazenistas) e não pelos produtores. Embora a indústria comunitária tenha feito algumas alegações, não se encontrou qualquer prova de que as actividades de armazenagem tivessem assumido proporções susceptíveis de influenciar significativamente o mercado no futuro próximo.
2.5. Outros elementos
(125)
Convém ainda sublinhar que nenhum dos produtores chineses incluídos na amostra satisfazia os critérios para obter o TEM, inter alia porque se considera que todas estas empresas ainda funcionam sob a influência estatal (efectivamente, nenhuma deles cumpre o critério 1 ou o critério 3). Num contexto de crise económica mundial, é provável que o governo chinês seja tentado a intervir mais para apoiar estas empresas (ou os seus fornecedores), ajudando-os a manter os seus custos baixos e a manter ou mesmo a aumentar a sua vantagem em termos de preços no mercado comunitário. Concluindo, considera-se que os exportadores chineses estão a trabalhar num ambiente que pode facilmente dar-lhes oportunidades de continuar a manter a sua vantagem em termos de preços, inclusive no caso de outros fornecedores do mercado comunitário baixarem os preços para reduzir a lacuna relativamente aos preços das importações objecto de dumping predominantes durante o período considerado. Mesmo no caso em que a pressão exercida pela subcotação significativa apresentada pelas importações objecto de dumping no PI conduza a uma redução do nível de preços da indústria comunitária, não se pode excluir uma redução suplementar dos preços por parte dos exportadores chineses, com o objectivo de manter o diferencial observado no PI.
3. Conclusão sobre a ameaça de prejuízo
(126)
Os factores de ameaça de prejuízo analisados nos considerandos 113 a 125 têm de ser interpretados no contexto da situação específica do mercado que se alterou após o PI e que deverá manter-se pelo menos no futuro próximo no mercado comunitário. No contexto de um consumo em franca diminuição, referido no considerando 91, as importações chinesas constituem uma ameaça de prejuízo significativa devido:
i)
ao aumento dos seus volumes históricos em termos absolutos e relativos no mercado comunitário, o que sublinha uma estratégia de penetração do mercado, associada a um desenvolvimento estável após o PI, embora perante uma contracção da procura,
ii)
ao seu futuro aumento potencial em termos absolutos e/ou relativos devidos à existência de grandes capacidades de produção não utilizadas na RPC e à provável contracção de outros mercados, a qual poderia libertar outros volumes que seriam redirigidos para a Europa, e
iii)
à diferença significativa de preços comparados com os do produto similar na Comunidade ou proveniente de outros países, que deverá favorecer uma transição para as importações da China que são objecto de dumping e depreciar o nível de preços no mercado comunitário.
Conclui-se provisoriamente que, se não forem tomadas medidas, as importações chinesas objecto de dumping estão na iminência de causar um prejuízo considerável à indústria comunitária vulnerável, que se traduziria em especial numa redução das vendas, da parte de mercado, da produção e da rendibilidade.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(127)
Em conformidade com os n.os 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objecto de dumping causaram prejuízo ou ameaçam causar à indústria comunitária um prejuízo susceptível de ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram também examinados factores conhecidos que pudessem estar a causar ou ameaçassem causar um prejuízo à indústria comunitária, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeito das importações objecto de dumping
(128)
Entre 2005 e o PI, o volume das importações objecto de dumping do produto em causa originário da RPC aumentou mais de 20 vezes, tendo passado de 26 273 toneladas para 542 840 toneladas, e a sua parte do mercado comunitário aumentou mais de 16 pontos percentuais (de 1 % para 17,1 %). O preço médio destas importações diminuiu entre 2005 e o PI, tendo permanecido significativamente inferior ao preço médio de todas as outras fontes de abastecimento.
(129)
Tal como se indica no considerando 65, a subcotação dos preços das importações chinesas foi de 24 % em geral numa base média ponderada. Deveria indicar-se ainda que, durante o mesmo período, as mesmas importações objecto de dumping foram vendidas a preços significativamente inferiores aos das importações de quaisquer outras fontes (ver considerando 143).
(130)
As importações da RPC não causaram prejuízo que possa ser considerado importante no período de 2005 até ao PI. Contudo, há uma coincidência temporal evidente entre o aumento substancial das importações chinesas e a deterioração de alguns indicadores de prejuízo, como a diminuição na parte de mercado detida pela indústria comunitária, que baixou 5 pontos percentuais num contexto de consumo crescente. O aumento das importações chinesas objecto de dumping foi, por isso, o motivo pelo qual a indústria comunitária não pôde beneficiar inteiramente do aumento da procura que se verificou no mercado comunitário. A este respeito, deve também considerar-se a existência de uma coincidência temporal evidente entre o aumento rápido da parte de mercado dos produtos chineses e a deterioração substancial correspondente das partes de mercado detidas pelas importações da Rússia e da Ucrânia, que eram o seu concorrente mais directo em termos de preços.
(131)
Além disso, em virtude da subcotação substancial dos preços da indústria comunitária pelas importações da RPC, considera-se que estas importações objecto de dumping exerceram uma pressão global sobre os preços no mercado comunitário, com início a partir do PI, impedindo, desse modo, a indústria comunitária de aumentar os seus preços de vendas na medida necessária para manter o nível de rendibilidade alcançado.
(132)
Tal como foi mencionado no considerando 89, apesar da tendência para a baixa exercida em certos indicadores de prejuízo pelas importações chinesas, concluiu-se que, de uma maneira geral, o prejuízo sofrido pela indústria comunitária não foi significativo. Contudo, estas conclusões devem ser interpretadas tendo em conta a análise potencial da evolução do consumo, das importações e de certos indicadores de prejuízo realizada para o período que se segue ao PI e explanada nos considerandos 91 a 112.
(133)
Tal como se explicou no considerando 93, as informações relativas ao período mais recente entre o PI e Dezembro de 2008 mostram que o volume das importações objecto de dumping não diminuiu nos últimos dois meses desse ano em comparação com 2007, apesar dos indícios claros de um consumo comunitário já em diminuição nos meses de Novembro e Dezembro de 2008. Isso mostra que a incipiente redução do consumo não teve qualquer efeito sobre o volume das importações, que, pelo contrário, viram até aumentada a sua parte de mercado. Não há motivos para crer que, num cenário a curto prazo semelhante ou mesmo pior, esta tendência se venha a inverter.
(134)
Contudo, mesmo que as importações objecto de dumping diminuam até certo ponto em termos absolutos, a sua parte de mercado deve manter-se estável ou aumentar num mercado que se prevê venha a contrair-se relativamente depressa. Finalmente, mesmo no caso de os volumes das importações chinesas começarem a diminuir proporcionalmente mais que a diminuição do consumo, considera-se que a própria presença de volumes substanciais de produtos chineses a baixos preços num contexto de diminuição do consumo deve ser considerada uma causa de prejuízo, visto que exercerá uma importante pressão descendente no nível geral de preços no mercado. Numa situação de excesso de abastecimento, e com os clientes a tentarem reduzir os seus custos de produção, a fim de manterem a competitividade, o mais provável é que os preços dos factores de produção se venham a alinhar pelo nível mais baixo (que é o preço chinês). As considerações de qualidade e segurança do abastecimento que, de momento, poderão ter actuado a favor da indústria comunitária deverão ter menos peso e a indústria comunitária será obrigada a baixar os seus preços devido à pressão exercida no mercado pelo baixo preço dos produtos chineses.
(135)
Em conclusão, considerando que, embora a indústria comunitária não tenha sofrido um prejuízo importante no período considerado, mas que no final do PI se encontrava num estado vulnerável (ver considerando 89), que estão presentes todas as condições para que o prejuízo se manifeste inteiramente após o PI (ver considerando 112) e que também se verifica a condição de ameaça de prejuízo, tal como se explicou no considerando 126, conclui-se existir um nexo de causalidade entre a ameaça iminente das importações chinesas objecto de dumping e o prejuízo que a indústria comunitária deverá vir a sofrer.
3. Efeito de outros factores
3.1. Actividade de importação e exportação da indústria comunitária
(136)
Verificou-se que alguns membros da indústria comunitária importaram quantidades limitadas do produto em causa da RPC e de outros países. Estas importações (estimadas em menos de 2 % das importações totais da RPC) foram feitas para satisfazer pedidos específicos de clientes que procuram produtos com especificações que não são produzidas por estes produtores comunitários, ou que procuram artigos a um preço extremamente baixo. Dadas as quantidades muito reduzidas importadas, não se considera que essas importações possam ser vistas como uma quebra do nexo de causalidade anteriormente identificado.
(137)
Além disso, um grupo de produtores comunitários está coligado com um produtor-exportador chinês através de uma participação minoritária. Foi, no entanto, estabelecido que não há qualquer venda de exportação à Comunidade desse produtor-exportador chinês a empresas coligadas com o dito produtor comunitário. Por conseguinte, concluiu-se que essa participação minoritária não tem impacto na situação da indústria comunitária nem é susceptível de vir a ter impacto no futuro.
(138)
Um grupo de produtores comunitários importou quantidades substanciais de tubos de aço originários da Argentina e do México de empresas coligadas. Tratou-se, na sua maioria, de produtos de elevado valor, como condutas e tubos OCTG, que representaram menos de 10 % da produção comunitária desse grupo. Além disso, a comparação dos modelos mostrou que essas importações não subcotaram os preços de venda da indústria comunitária. Por conseguinte, concluiu-se que estas importações não causaram nem vão causar no futuro qualquer prejuízo à indústria comunitária.
(139)
Como se pode ver no quadro abaixo, o volume de vendas de exportação manteve-se estável no período considerado. A actividade de exportação da indústria comunitária também foi examinada e pode excluir-se que contribua para o prejuízo da indústria comunitária. Antes de mais, os possíveis efeitos destas actividades foram correctamente identificados e examinados durante o inquérito. Em segundo lugar, tal como se menciona no considerando 102, prevê-se que as exportações da indústria comunitária se mantenham estáveis em comparação com o decréscimo da produção e das vendas no mercado comunitário, dado que as exportações se concentram em segmentos diferentes do mercado, conforme se explica no considerando 102.
Indústria comunitária
2005
2006
2007
PI
Vendas para exportação (toneladas)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Índice (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2. Importações de países terceiros (Rússia e Ucrânia)
(140)
As importações da Rússia e da Ucrânia diminuíram significativamente em termos de volume durante o período considerado, como se pode ver no quadro abaixo. A sua parte de mercado combinada diminuiu constantemente, tendo passado de 15,4 % em 2005 para 4,4 % no período de inquérito. Ao mesmo tempo, o preço médio dessas vendas aumentou 33 %. É importante notar que as importações russas e ucranianas têm estado sujeitas a medidas anti-dumping desde 2006 (ver igualmente o considerando 86). Por conseguinte, os preços comunicados nos quadros abaixo não são os preços a que as mercadorias entraram efectivamente no mercado CE. Se se acrescentar a estes preços o direito anti-dumping aplicável, o preço médio das importações da Rússia e da Ucrânia aumentou 860 EUR/tonelada durante o PI.
(141)
Dada a diferença de preços consistente entre o preço médio a que as importações da RPC e as da Rússia e da Ucrânia entraram no mercado comunitário e o facto de as importações russas e ucranianas serem as concorrentes óbvias das importações chinesas no nível de preços de mercado mais próximo, conclui-se que a diminuição drástica das partes de mercado destes dois últimos países foi causada pelo facto de os direitos anti-dumping instituídos terem tornado estas importações menos concorrenciais comparativamente com as importações objecto de dumping chinesas, o que, consequentemente, deteriorou a parte de mercado previamente detida pelas importações russas e ucranianas. Note-se igualmente que essa deterioração é já tão importante que qualquer expansão futura da parte de mercado das importações chinesas será feita em detrimento dos seus concorrentes mais óbvios no nível de preços de mercado mais próximo, sendo esses concorrentes a indústria comunitária.
Rússia + Ucrânia
2005
2006
2007
PI
Volume de importações (toneladas)
395 926
255 394
172 155
140 910
Índice (2005 = 100)
100
65
43
36
Parte de mercado das importações
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Volume de importações (EUR/tonelada)
613
672
777
814
Índice (2005 = 100)
100
110
127
133
Fonte: Eurostat.
3.3. Importações provenientes de outros países terceiros
(142)
As importações de outros países aumentaram significativamente em termos de volumes e preços de mercado entre 2005 e o PI. Contudo, a sua parte de mercado manteve-se consideravelmente estável durante esse período. Da análise dos preços de mercado conclui-se que os produtos originários destes países têm preços muito elevados em comparação com os produtos produzidos e vendidos pela indústria comunitária e com as importações chinesas objecto de dumping.
Outros países terceiros
2005
2006
2007
PI
Argentina
Volume de importações (toneladas)
54 082
53 423
60 556
70 804
Índice (2005 = 100)
100
99
112
131
Parte de mercado das importações
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japão
Volume de importações (toneladas)
40 686
61 807
45 719
41 028
Índice (2005 = 100)
100
152
112
101
Parte de mercado das importações
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
EUA
Volume de importações (toneladas)
25 866
18 006
26 875
41 226
Índice (2005 = 100)
100
70
104
159
Parte de mercado das importações
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
México
Volume de importações (toneladas)
16 211
18 412
30 001
25 771
Índice (2005 = 100)
100
114
185
159
Parte de mercado das importações
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Todos os outros
Volume de importações (toneladas)
63 107
64 620
77 647
90 788
Índice (2005 = 100)
100
102
123
144
Parte de mercado das importações
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Total dos outros países terceiros
Volume de importações (toneladas)
199 952
216 268
240 798
269 617
Índice (2005 = 100)
100
108
120
135
Parte de mercado das importações
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Volume de importações (EUR/tonelada)
1 332
1 911
1 875
1 709
Índice (2005 = 100)
100
143
141
128
Fonte: Eurostat.
(143)
Os preços das importações da Argentina e do México foram, em média, substancialmente mais elevados que os preços de venda médios da indústria comunitária. Tal como se explicou no considerando 137 acima, os preços da Argentina e do México não subcotaram os preços da indústria comunitária.
(144)
Também as importações do Japão e dos EUA se fizeram, em média, a preços substancialmente mais elevados que os preços de venda médios da indústria comunitária. Além disso, estas importações não ganharam qualquer parte de mercado. Por conseguinte, também não se considera que essas importações possam estar na origem de prejuízo para a indústria comunitária.
(145)
As importações de todos os outros países representam volumes tão baixos que não se pode considerar que causem qualquer prejuízo. Conclui-se, pois, que as importações de outras fontes além da China não causaram qualquer prejuízo à indústria comunitária e não existem elementos que levem a pensar que pudessem vir a contribuir para um prejuízo no futuro próximo.
3.4. Concorrência dos outros produtores comunitários
(146)
Não há motivos para pensar que os outros produtores da Comunidade que não apoiam activamente a queixa tenham conhecido uma situação substancialmente diferente da da indústria comunitária durante o PI ou que venham a ser confrontados no futuro próximo com uma situação diferente. Não há elementos que indiquem que o comportamento desses produtores possa ser causa de prejuízo para a indústria comunitária, no futuro previsível.
3.5. Custos de produção (matérias-primas)
(147)
Conforme mencionado no considerando 80, a indústria comunitária conseguiu reflectir, com um aumento suficiente dos preços de venda, o aumento de custos que teve lugar no período considerado. Consequentemente, no período entre 2005 e o PI, pode afirmar-se que a indústria comunitária mostrou a sua capacidade para, em condição normais, funcionar eficientemente e reagir de modo adequado às alterações nos seus preços de compra.
(148)
Tal como se indicou no considerando 107, os custos aumentaram substancialmente no período que se seguiu ao PI e prevê-se que continuem a aumentar no período seguinte, principalmente devido a um aumento previsto, em termos relativos, dos custos fixos devido a uma redução da utilização da capacidade. De todo o modo, deve considerar-se que um aumento dos custos globais médios da indústria comunitária poderá também ter origem na alteração da gama de produtos que a indústria comunitária poderá ser forçada a fazer devido à forte pressão descendente exercida por certos tipos de produtos chineses que são objecto de dumping.
(149)
Conforme se indicou no considerando 105, devido à elevada subcotação, o mercado de certos tipos de produtos pode ver-se substancialmente reduzido ou totalmente vedado à indústria comunitária, obrigando, assim, a deslocar a produção para tipos de produtos com preços de venda superiores, mas custos de produção também proporcionalmente mais elevados. Contrariamente ao que aconteceu no período em análise, porém, a indústria comunitária - devido à pressão exercida pelas importações chinesas em termos de perda de partes de mercado e depreciação dos preços de venda - parece já não dispor de meios suficientes para reflectir o aumento dos custos num aumento correspondente dos preços de venda.
3.6. Desaceleração no mercado comunitário dos tubos sem costura devida à desaceleração económica
(150)
Quanto aos efeitos prováveis da diminuição do consumo e da contracção da procura, o seu reflexo far-se-á certamente sentir no desempenho global da indústria comunitária. Contudo, esse efeito negativo provável será mais ou menos significativo em função da evolução da parte de mercado detida pelas importações chinesas. Mesmo que a desaceleração económica pudesse, por isso, considerar-se uma causa possível de prejuízo para o período com início em Novembro de 2008, tal não poderia, de modo algum, mitigar os efeitos prejudiciais da existência de quantidades significativas de importações chinesas objecto de dumping a preços muito baixos no mercado CE. Por exemplo, mesmo numa situação de diminuição de volumes, a indústria comunitária poderia manter um nível de preços aceitável e, assim, limitar os efeitos negativos de uma diminuição do consumo, se não fosse a concorrência desleal dos produtos chineses objecto de dumping a preços muito baixos, responsáveis pela depreciação do nível geral de preços no mercado. Por conseguinte, a desaceleração económica não pode ser considerada como uma causa possível, rompendo o nexo de causalidade entre a ameaça de prejuízo e as importações chinesas objecto de dumping.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(151)
A coincidência temporal entre, por um lado, o aumento das importações objecto de dumping da RPC, o aumento das partes de mercado e a subcotação detectada e, por outro lado, a existência de todos os elementos que apontam para uma ameaça clara e iminente de prejuízo que causará uma deterioração significativa da situação económica da indústria comunitária, leva a concluir que as importações objecto de dumping irão provocar um prejuízo importante para a indústria comunitária, na acepção do n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base, caso não sejam tomadas medidas de defesa contra estas importações.
(152)
Foram analisados outros factores, que, no entanto, não foram considerados causa determinante para o prejuízo provável. Em especial, nem as importações de outros países, nem os custos, nem uma redução geral da procura do produto em causa devido à diminuição económica podem, de modo algum, diminuir o efeito potencialmente perturbador da ameaça que as importações chinesas constituem para a situação da indústria comunitária.
(153)
Com base na análise acima, que distingue e separa correctamente os efeitos de todos os factores conhecidos que poderão ter tido ou vir a ter efeito sobre a situação da indústria comunitária decorrente do efeito prejudicial provável das importações objecto de dumping, conclui-se que as importações da RPC constituem uma ameaça iminente à indústria comunitária na acepção do n.o 6 do artigo 3.o e do n.o 9 do artigo 3.o do regulamento de base.
G. INTERESSE DA COMUNIDADE
(154)
A Comissão procurou apurar se, não obstante as conclusões sobre o dumping, o prejuízo, a ameaça de prejuízo e o nexo de causalidade, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que a adopção de medidas neste caso específico não seria do interesse da Comunidade. Para este efeito, e nos termos do n.o 1 do artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão considerou o provável impacto da instituição de medidas sobre todas as partes intervenientes no processo, bem com as possíveis consequências da não instituição dessas medidas.
1. Interesse da indústria comunitária
(155)
À luz do que precede, devem ser instituídas medidas sobre as importações da RPC. Espera-se que a instituição destas medidas leve a um aumento de preços dos produtos originários desse país e dê à indústria comunitária uma oportunidade de melhorar a sua situação através da manutenção de um nível suficiente dos volumes de produção, das vendas e, por conseguinte, da parte de mercado. Na ausência de medidas, prevê-se que, num contexto de diminuição do consumo, as importações da RPC continuem a muito baixos preços, aumentando, assim, a sua parte de mercado e exercendo um efeito depreciativo no nível global dos preços no mercado. Nesta situação, a indústria comunitária enfrenta uma ameaça iminente de prejuízo devida à perda de volume, causada pela presença das importações chinesas, e à diminuição possível dos preços, causada pela pressão descendente sobre os preços do mercado, criada pela presença crescente de importações chinesas no mercado comunitário.
2. Interesse dos outros produtores comunitários
(156)
Não há qualquer indicação de que os interesses dos outros produtores na Comunidade que não apoiaram activamente a denúncia sejam diferentes dos indicados para a indústria comunitária. De acordo com a informação disponível, de facto, não há motivo para que a análise realizada relativamente à indústria comunitária não se aplique igualmente a essas empresas.
3. Interesse dos importadores independentes na Comunidade
(157)
Apenas seis importadores colaboraram neste inquérito. Apenas um importador, que representa cerca de 1,5 % das importações chinesas totais na CE, compra exclusivamente à China; este importador tem uma rendibilidade inferior a 5 % e foi o único que exprimiu uma oposição clara à eventual instituição de medidas. Note-se, porém, que durante o PI, o produto em causa representou menos de 10 % do volume de negócios da empresa. Além disso, como serão impostos direitos anti-dumping a todos os produtores chineses, é provável que este importador possa repercutir nos seus clientes o aumento dos custos, dado que os seus concorrentes directos são igualmente afectados. Todos os outros importadores que colaboraram no inquérito compram igualmente a outras fontes, incluindo a indústria comunitária (o seu aprovisionamento junto da indústria comunitária varia entre 25 % e 95 % das suas necessidades) e têm uma rendibilidade muito mais elevada.
4. Interesse dos utilizadores
(158)
Dos cinco utilizadores que colaboraram no inquérito apenas um compra à China (cerca de 20 % do volume das compras, fazendo-se o resto do aprovisionamento junto da indústria comunitária) e alega que a instituição de medidas teria um impacto importante na sua actividade. Contudo, a rendibilidade desta empresa no que diz respeito aos produtos que incorporam o produto em causa é muito elevada, situando-se acima dos 10 %. Os cálculos efectuados mostram que, mesmo no pior caso, ou seja, naquele em que todo o material chinês fosse adquirido a preços da indústria comunitária, e nenhuma parte do aumento dos preços se pudesse repercutir juntos dos clientes, o impacto na rendibilidade deste utilizador seria reduzido (cerca de 1 % do volume de negócios). Considera-se, por conseguinte, que a instituição possível de medidas não criaria, de modo algum, um prejuízo importante para os interesses deste utilizador.
5. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(159)
Concluindo, considera-se que a instituição de medidas sobre as importações provenientes da RPC, num contexto de diminuição do consumo, não tem efeito em termos do volume oferecido no mercado comunitário, dado que a capacidade de produção disponível da indústria comunitária é suficiente. Consequentemente, não se podem prever efeitos negativos no que se refere à segurança do abastecimento (recorde-se que os tipos de produtos importados são igualmente produzidos pela indústria comunitária). Da análise realizada deduz-se igualmente não haver interesses importantes dos importadores ou utilizadores que possam ser postos em causa se são forem instituídas medidas e, neste caso, a colaboração relativamente reduzida de importadores e utilizadores apoia esta conclusão.
H. PROPOSTA DE ADOPÇÃO DE MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(160)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, devem ser instituídas medidas provisórias sobre as importações do produto em causa originário da RPC, para evitar que as importações objecto de dumping venham a causar prejuízo à indústria comunitária, prejuízo esse que está iminente e que, de outro modo, virá a ocorrer.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(161)
As medidas provisórias sobre as importações originárias da RPC devem ser instituídas a um nível suficiente para eliminar a ameaça de prejuízo causada pelas importações objecto de dumping à indústria comunitária, sem exceder a margem de dumping estabelecida. A fim de calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos prejudiciais do dumping, considera-se normalmente que essas medidas deveriam permitir à indústria comunitária cobrir os seus custos e obter um lucro global, antes de impostos, que pudesse razoavelmente obter em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping.
(162)
A indústria comunitária alegou que seria necessária uma margem de lucro de 12 % para assegurar a situação concorrencial normal no mercado comunitário, na ausência de dumping prejudicial. A associação dos exportadores chineses admitiu que um lucro de 8 % pode, em determinadas circunstâncias, ser considerado como uma margem de lucro adequada.
(163)
Contudo, um inquérito com base na ameaça de prejuízo envolve necessariamente um maior número de apreciações e pressupostos do que um inquérito baseado em prejuízos consideráveis durante o PI. Com efeito, o conceito de ameaça de prejuízo implica necessariamente que se façam previsões sobre a concretização futura de um prejuízo inexistente no período de inquérito. Neste cenário incerto, considera-se prudente uma abordagem em que se utilize provisoriamente a margem de lucro que foi determinada durante o último processo referente ao mesmo produto (6), ou seja, 3 %. Reconhece-se, contudo, que esta questão deverá ser analisada em pormenor na fase definitiva, quando for possível recolher mais algumas informações relativamente ao prejuízo previsto.
(164)
À luz do que precede, o necessário aumento do preço foi assim determinado com base numa comparação, no mesmo estádio de comercialização, do preço de importação médio ponderado, tal como estabelecido para os cálculos da subcotação dos preços, com o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria comunitária no mercado comunitário, determinado consoante se indica no considerando 162.
(165)
A eventual diferença resultante da comparação mencionada no considerando 163 foi posteriormente expressa em percentagem do valor CIF total de importação estabelecido para o PI. Tendo em conta que foi concedido o TI a dois dos produtores chineses que colaboraram no inquérito e tendo em conta o reduzido nível de colaboração, o nível provisório de eliminação do prejuízo à escala nacional foi estabelecido calculando a margem de prejuízo mais elevada constatada para os tipos de produtos representativos vendidos por um produtor-exportador que não opera numa economia de mercado.
(166)
A margem de prejuízo assim estabelecida para a RPC é consideravelmente inferior à margem de dumping apurada.
Nome da empresa:
Margem de prejuízo
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Outras empresas que colaboraram
22,3 %
Todas as outras empresas
24,2 %
2. Medidas provisórias
(167)
Tendo em conta o que precede, e em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, considera-se que deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações do produto em causa originário da RPC, ao nível das mais baixas margens de dumping e de prejuízo estabelecidas, em conformidade com a regra do direito inferior, que é em todos os casos a margem de prejuízo.
(168)
Com base no que precede, as taxas do direito propostas são:
Empresa
Direito anti-dumping (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Outras empresas que colaboraram
22,3 %
Todas as outras empresas
24,2 %
(169)
As taxas individuais do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do inquérito. Assim, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Estas taxas do direito (contrariamente ao direito a nível nacional, aplicável a «Todas as outras empresas») aplicam-se exclusivamente às importações de produtos originários do país em causa, produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas referidas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas, ficando sujeitos à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas».
(170)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual (na sequência, nomeadamente, de uma alteração da designação da entidade jurídica ou após a criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (7), acompanhado de todas as informações úteis, designadamente as relativas a eventuais modificações das actividades da empresa ligadas à produção, às vendas no mercado interno e às vendas para exportação, decorrentes dessa alteração de designação ou da criação de novas entidades de produção e de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual.
(171)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a Comunidade durante o período de inquérito.
I. DISPOSIÇÃO FINAL
(172)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção transversal circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química (8) do Instituto Internacional de Soldadura (IIW), com os códigos NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 (9) (códigos TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 e 7304599320) e provenientes da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping provisório aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping (%)
Código adicional TARIC
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Empresas constantes do anexo
22,3
A950
Todas as outras empresas
24,2
A999
3. A introdução em livre prática na Comunidade do produto referido no n.o 1 está sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação das informações sobre os factos e considerações essenciais, com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o n.o 4 do artigo 21.o do Regulamento (CE) n.o 384/96, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 7 de Abril de 2009.