32005R1371
L 223/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1371/2005 НА СЪВЕТА
от 19 август 2005 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани с произход от Съединените американски щати и Русия и за отмяна на Регламент (ЕО) № 151/2003 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с произход от Русия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ (1),
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представeно след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 28 май 2004 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати („САЩ“) и Русия и започването на процедура по междинно преразглеждане на антидъмпинговото мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm с произход от Русия.
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната по повод жалба, подадена на 13 април 2004 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана („Еврофер“ или „жалбоподателя“) от името на производители, представляващи значителна част, в този случай, над 90 %, от общия обем на производството на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически стомани със зърнесто-ориентирани структури в Общността. Заявлението съдържа доказателства за дъмпинг на въпросния продукт и за съществени вреди, причинени от това, което бе счетено за достатъчно, за да се обоснове започването на процедурата.
(3)
Междинно преразглеждане беше започнато от Комисията по нейна инициатива, на основание член 11, параграф 3 от основния регламент, за да се даде възможност, ако е необходимо, да се изменят или отменят окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета (3) върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm. Необходимостта тези мерки да се изменят или отменят може да възникне поради факта, че продуктите, спрямо които са наложени мерките по силата на Регламент (ЕО) № 151/2003, попадат в обхвата на продуктите, обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцувани изделия с ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
2. Заинтересовани страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата осъществяващите износ производители от Русия и САЩ и вносителите/търговците и промишлените потребители, за които е известно, че са заинтересовани, представителите на въпросните държави износителки и жалбоподателитe производители от Общността. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изразят мнението си в писмена форма и да поискат изслушване в определения в обявата за започване на процедурата срок.
(5)
Осъществяващите износ производители от Русия и САЩ, както и производителите от Общността, вносителите/търговците и промишлените потребители изразиха мнението си в писмена форма. Всички страни, които пожелаха да бъдат изслушани в горепосочения срок и посочиха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
3. Въпросници
(6)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които е известно, че са заинтересовани, и до всички други дружества, които се обявиха в сроковете, определени в извеcтието за започването на процедурата.
(7)
Бяха получени отговори от един осъществяващ износ производител от САЩ и неговите свързани дъщерни предприятия в Общността и от двама руски осъществяващи износ производители и техните свързани дъщерни предприятия в Общността. Отговори бяха получени и от четирима производители от Общността, 16 промишлени потребители и един вносител, несвързани с осъществяващ износ производител от въпросните държави.
(8)
Комисията събра и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи дали е налице дъмпинг, причинени вреди и какъв е интересът на Общността. Бяха извършени посещения с цел проверка в обектите на следните дружества:
Производители от Общността
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Франция
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Италия
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Германия
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Обединеното кралство
Промишлени потребители в Общността
-
Areva S.A., Paris, Франция
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Италия
Осъществяващи износ производители от Русия
-
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК), Липецк
-
VIZ Stal, Екатеринбург
Осъществяващи износ производители от САЩ
-
AK Steel Corporation, Butler, Пенсилвания
Свързани вносители в Общността
-
AK Steel BV, Oosterhout, Нидерландия
-
AK Steel GmbH, Кöln, Германия
-
AK Steel Ltd., Baldock, Обединеното кралство
-
AK Steel s.r.l., Genova, Италия
-
Duferco Commerciale SpA, Genova, Италия
-
Duferco GmbH, Mülheim, Германия
Свързани вносители извън Общността
-
Duferco SA, Lugano, Швейцария
-
Stinol AG, Lugano, Швейцария.
(9)
Разследването на дъмпинга и вредите обхващаше периода от 1 април 2003 г. до 31 март 2004 г. („период на разследването“ или „ПР“). Изследването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредите обхващаше периода от 1 януари 2000 г. до края на ПР („проверявания период“).
4. Мерки в сила
(10)
С Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета бяха наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm (едрогабаритни „ЛЕЗОС“), след като бе образувано разследване по силата на член 11, параграф 2 от основния регламент. С този регламент бяха определени ставки на антидъмпингово мито върху вноса от VIZ Stal в размер на 14,7 % и върху вноса от НЛМК в размер на 40,1 %, като последната ставка същевременно представляваше остатъчната митническа ставка за вноса на тези изделия от други дружества в Русия.
(11)
С Регламент (ЕО) № 1000/2004 на Комисията (4) бяха приети гаранции, във връзка с антидъмпинговата процедура относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС с произход от Русия, поемани от НЛМК и Viz Stal и техни свързани дружества за продажба за период от шест месеца до 20 ноември 2004 г. Тези гаранции имаха за цел да послужат временно за адаптиране на антидъмпинговите мерки, които бяха разширени и върху вноса в десетте нови държави-членки след разширяването на Европейския съюз на 1 май 2004 г. Целта бе да се предотврати пораждането на внезапен и прекомерно отрицателен ефект върху вносители и потребители в резултат от внезапното пълно прилагане на разширените мерки в тези десет държави. Гаранциите бяха приети за още един период от шест месеца до 20 май 2005 г. с Регламент (ЕО) № 1995/2004 на Комисията (5), тъй като бе счетено, че условията за приемането им все още са налице.
5. Временни мерки
(12)
С оглед на необходимостта от извършване на по-нататъшна проверка на някои аспекти на разследването и поради взаимовръзката му с гореспоменатото в съображение 3 междинно преразглеждане, бе решено разследването да продължи без да се налагат временни мерки.
(13)
При все това всички заинтересовани страни бяха осведомени за предварителните констатации на разследването и им бе даден срок, в който можеха да коментират тези констатации. Представените от страните коментари бяха взети предвид, и - където това бе уместно - всички съответни претенции бяха разгледани и - където това бе необходимо - констатациите бяха изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е листово валцувано изделие със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана („ЛЕЗОС“) с всички ширини, декларирано под кодове по КН 7225 11 00 (с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (с ширина под 600 mm). Тези кодове по КН са дадени само за информация.
(15)
ЛЕЗОС се произвеждат от горещо валцувани рулони силициева легирана стомана с различна дебелина, чиято зърнеста структура е ориентирана в една и съща посока, така че да способства за магнитна проводимост с висок коефициент на полезно действие. Ниската ефективност по отношение на тази проводимост се нарича „загуба в сърцевината“, която служи за основен показател за качеството на продукта. Пазарът обикновено се разделя на марки стомана „с висока магнитна проницаемост“, или висока проводимост, и обикновени марки стомана. Класовете с висока магнитна проницаемост позволяват да се постигнат по-ниски загуби в сърцевината при всякаква дебелина на листа на стоманената ламарина. След това при необходимост стоманената ламарина с ориентирана структура се разрязва на определени ширини съобразно зададени от клиента спецификации. Този процес се нарича „надлъжно разрязване на ивици“. Разглежданият продукт се използва от производители на електромагнитни уреди и трансформатори, използвани от енергопроизводители и енергоразпространители.
(16)
Въпреки разликите в магнитната проницаемост, дебелината и ширината, всички видове ЛЕЗОС имат едни и същи основни физични и технически характеристики и по същество, едно и също основно предназначение.
(17)
Относно разследването за проверка на едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съобрaжение 3 по-горе, необходимо е да се отбележи, че бяха забелязани няколко случая на избягване на действащите антидъмпингови мерки по параграф 10 посредством разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура преди те да бъдат изнесени за Общността. На практика, потребителите от Общността често закупуват едрогабаритни ЛЕЗОС, след което ги разрязват надлъжно на ивици с нужните им размери. След въвеждането на мерките, ЛЕЗОС са били разрязвани от производителите или износителите на части, чиято ширина не надвишава 500 mm, преди да бъдат изнесени, така че продуктът да не попада в обхвата на мерките.
(18)
Един осъществяващ износ производител заяви, че трябва да се прави разлика между тесните ЛЕЗОС (съгласно дефиницията на това дружество - с ширина под 500 mm) и едрогабаритните ЛЕЗОС (с ширина 500 mm или повече), тъй като едрогабаритните ЛЕЗОС не могат да бъдат замествани с тесни, и че тесните и едрогабаритните ЛЕЗОС са обект на различни условия на конкуренция. Доводът за различните условия на конкуренция се обосновава с наблюдението, че крайните потребители поръчват и закупуват направо ЛЕЗОС с ширина, която отговаря точно на нужните им размери, за да си спестят разходите за надлъжното разрязване на ивици, наместо да закупуват рулони с по-голяма ширина от използваната в собствените им производствени процеси и да им се налага сами да извършват надлъжното разрязване на ивици, още повече, че в повечето случаи това налага за целта да прибягват до услугите на специализирани подизпълнители.
(19)
Аргументът за липсата на взаимозаменяемост се основава на факта, че макар тесните ЛЕЗОС да могат да се заместват от едрогабаритни ЛЕЗОС, които впоследствие да се разрязват надлъжно на ивици, обратното, разбира се, е невъзможно. Заинтересованият износител посочи като сравнение антидъмпинговото производство относно Някои изделия на обувната промишленост с текстилна горна част от Китай и Индонезия (6), при което бе преценено, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения, не могат да се носят на открито и следователно следва да се считат за отделен продукт.
(20)
При горепосоченото антидъмпингово производство се стигна до извода, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения и обувните изделия за използване на открито следва да представляват отделни продукти, тъй като обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения имат различни основни физични свойства, което ги прави неподходящи за използване на открито. Следователно, ситуацията в настоящия случай е различна, тъй като разследването достигна до заключението, че без разлика на ширината си, ЛЕЗОС са изготвени от един и същ основен материал, имат едни и същи основни характеристики и сравними крайни приложения. Освен това е необходимо да се отбележи, че дори частичната взаимозаменяемост между продуктите е достатъчна, за да се считат те за един продукт за целите на антидъмпинговото разследване, а в случая с ЛЕЗОС, както бе обяснено в съображение 17, е налице взаимозаменяемост.
(21)
Вторият аргумент, изтъкнат от същия осъществяващ износ производител, се опира на наблюдението, че крайните потребители предпочитат да използват ЛЕЗОС с ширини, които отговарят на техните технически изисквания за производствените им цели. Бе установено, обаче, че като част от стандартния си начин на работа някои крайни потребители сами извършват надлъжното разрязване на ивици на материала или закупуват грубо нарязани тесни ЛЕЗОС от Русия, освободени от антидъмпингови мита и след това разрязват надлъжно на ивици внесения материал по свои точни спецификации. Още повече, че широко разпространеното наличие на дружества, занимаващи се с надлъжно разрязване на ивици и центрове за обработка на стомана в Общността илюстрира факта, че ЛЕЗОС невинаги излизат от заводите на производителите в размери, поръчани специално от крайния потребител. Ето защо претенциите на този осъществяващ износ производител бяха отхвърлени.
(22)
Следователно бе направено заключението, че за целите на настоящата антидъмпингова процедура, всички видове на разглеждания продукт се считат за един продукт.
2. Сходен продукт
(23)
Бе установено, че продуктът, обект на износ за Общността от Русия и САЩ, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешните национални пазари на Русия и САЩ, както и този, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Обща методика
(24)
С цел да се определи нормалната стойност, Комисията първо определи - за всеки осъществяващ износ производител - дали общият обем на продажбите му на националния му вътрешен пазар на разглеждания продукт е представителен в сравнение с общия обем на продажбите на неговия износ за Общността. Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, продажбите на вътрешния национален пазар се приемат за представителни, когато общият обем на продажбите на вътрешния национален пазар на всеки осъществяващ износ производител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите му от износ за Общността.
(25)
За всеки вид изделие, продавано от осъществяващите износ производители на техните вътрешни национални пазари, за което се установи, че е пряко сравнимо по вид с разглеждания продукт, продаван за износ за Общността, бе определено дали продажбите на вътрешния национален пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния национален пазар на един определен вид ЛЕЗОС се приемат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар по време на ПР представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид ЛЕЗОС, изнасяни за Общността.
(26)
След това бе проверено дали продажбите на вътрешния национален пазар на всеки вид от продукта на всеки осъществяващ износ производител биха могли да се считат за извършени в хода на обичайната търговска дейност съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на реализираните с печалба продажби на независими клиенти от въпросния вид.
(27)
В случаите, при които обемът на продажбите на дадения вид ЛЕЗОС, реализирани на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите на този вид изделие и при които среднопретеглената цена на този вид изделие бе равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния национален пазар, реализирани по време на ПР, без разлика на това, дали тези продажби са били на печалба или не. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на даден вид ЛЕЗОС представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид изделие или когато средната претеглена цена на този вид изделие бе под нивото на производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като средна претеглена стойност на реализираните с печалба продажби само на този вид изделие, при условие че тези продажби представляваха 10 % или повече от общия обем на продажбите на този вид изделие. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на който и да е било вид ЛЕЗОС представляваще под 10 % от общия обем на продажбите на този вид изделие, се приемаше, че този определен вид се продава в недостатъчни количества, за може цената на вътрешния национален пазар да представлява подходяща основа за определянето на нормалната стойност.
(28)
В случаите, когато не бе възможно цените на вътрешния национален пазар на определен вид продукт, продаван от осъществяващ износ производител, да се използват, за да се определи нормална стойност, се наложи да се използва друг метод. Тогава Комисията използваше конструирана нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе конструирана като към производствените разходи на износителя за изнасяните видове изделия, коригирани където е необходимо, се прибавяше разумен процент за разходите по продажбите и общите и административни разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба.
2. Съединени американски щати
(29)
За единствения оказал съдействие производител, осъществяващ износ, се установи, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар не могат да се считат за осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби са реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, реализиран на вътрешния национален пазар. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(30)
Поради това не бе възможно да се използват цените на вътрешния национален пазар на разглеждания продукт, продаван от осъществяващия износ производител, за определяне на нормалната стойност. Необходимо бе да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(31)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на производствените разходи на осъществяващия износ производител плюс известна сума за РП и ОАР и печалба. Стойностите, установени за РП и ОАР и за печалбата, бяха сумите, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на същата обща категория стоманени изделия на въпросния осъществяващ износ производител на вътрешния национален пазар, съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент.
(32)
Бяха определени пълните производствени разходи за всеки съответен вид продукт, според марката на стоманата, дебелината и в зависимост от това, дали разглежданият продукт се продава като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон. Във втория случай се налагаше да се вземат предвид разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(33)
Експортните цени бяха определени на базата на цените, плащани или платими за разглеждания продукт, когато той се продава за потребление в Общността съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
Осъществяващият износ производител не продава никакво количество от разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани чрез свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо бе определена конструирана експортна цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент на базата на цените при препродажба на независими клиенти в Общността. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на свързаните вносители, включително РП и ОАР и разумна норма на печалба.
(35)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, такси върху вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(36)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъва или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(37)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопре-теглената цена при износните сделки за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(38)
На тази основа бе определен дъмпингов марж, изразен като процент от CIF цената при доставка на границата на Общността, с неплатено мито, както следва:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %
(39)
За САЩ, тъй като бяха установени доказателства, че има известен износител, който умишлено не оказа съдействие на разследването, остатъчният дъмпингов марж за този неоказал съдействие производител, осъществяващ износ, следва да се определи на нивото на най-високия марж, измерен при продажби на представителни видове изделия, осъществявани от оказалия съдействие производител от Общността, т.е. 60,6 %.
3. Русия
(40)
Нормалната стойност бе определена съгласно общата методика, обяснена в съображения 24-28.
(41)
За единствения вид ЛЕЗОС, при който 80 % или по-малко, но не по-малко от 10 % от продажбите на вътрешния национален пазар, осъществени в достатъчни количества, бяха реализирани в хода на обичайната търговска дейност, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар, реализирани в хода на обичайната търговска дейност по време на ПР.
(42)
За останалите видове продукти, при които продажбите на вътрешния национален пазар не бяха представителни, нормалната стойност бе конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност бе конструирана чрез прибавяне към производствената себестойност за изнасяните видове изделия, коригирана с разумен процент с оглед на разходите по продажбите, общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на сходния продукт, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването съгласно първото изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(43)
Продажбите при износ за Общността бяха извършени, както пряко с независими клиенти, така и посредством свързано дружество в Швейцария. За последното експортната цена бе определена на базата на цените при препродажба на първия независим купувач в Общността.
(44)
Осъществяващият износ производител заяви, че продуктите, внасяни в Общността с произход от Русия не могат да се сравняват с продукти, произвеждани в Общността поради разлики в качеството: твърди се, че ЛЕЗОС на осъществяващия износ производител имат по-високи стойности на повърхностни дефекти и по-големи загуби в сърцевината и донякъде са от различни марки. Поради това този осъществяващ износ производител поиска да бъде извършена корекция с оглед на разлики в качеството.
(45)
За изчисляване на дъмпинговите маржове се прави сравнение на ниво видове продукти, съответстващи на марки стомана с конкретни диапазони на загуби в сърцевината. Бе направено сравнение между американските и руските стандарти - от една страна, и европейските - от друга, с отчитане на всички съотносими характеристики на продукта. Освен това бяха направени сравнения на ниво производство и продажби на материал от най-висока марка. Поради това претенциите за корекция поради разлики в качеството, отправени от един осъществяващ износ производител, не бяха уважени. Същият методически подход бе приложен и при изчисляване на подбиването, което се разглежда в съображения 78-83.
(46)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база ex-works и при същото ниво на търговия. С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид - съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент - разликите във факторите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените. На тази основа, бяха направени корекции по отношение на разликите в разходите за фрахтовка, застраховка, опаковки, разходите по кредити и свързаните с това банкови такси, както и косвените данъци. Корекции бяха направени също и за случаите, когато продажбите за износ се извършваха посредством свързано дружество, намиращо се в държава извън Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(47)
Осъществяващият износ производител заяви, че са допуснати технически грешки в изчисленията и след съответната проверка твърденията бяха приети и изчисленията - надлежно коригирани.
(48)
Съгласно предвиденото в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Общността, бе сравнена със среднопретеглената цена при износ на всеки съответен вид от разглеждания продукт.
(49)
Сравнението показа, че е налице дъмпинг по отношение на оказалия съдействие осъществяващ износ производител. Дъмпинговият марж, изразен като процент от цената при внос CIF на границата на Общността, с неплатено мито, е следният:
НЛМК, Lipetsk: 11,5 %.
(50)
Бе установено, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар бяха като цяло представителни, но не бяха осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби бяха реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, продаден при разглежданите сделки. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(51)
Тъй като не бе възможно цените на разглеждания продукт, продаден от осъществяващия износ производител на вътрешния национален пазар, да се използват за определяне на нормална стойност, се наложи да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(52)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на пълните производствени разходи на самия осъществяващ износ производител, т.е. производствената себестойност плюс разходите по продажбите и общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата на действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването, съгласно изречение първо на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(53)
Следва да се отбележи, че по време на ПР, Viz Stal закупуваше основните си суровини, т.е. горещовалцовани рулони или горещовалцована стоманена лента, от двама доставчици: „US Steel Kosice“ и руското дружество „Magnitogorsk“. В разследването относно едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съображение 10 бе установено, че връзката между последното дружество и Viz Stal е особено тясна и че покупните цени при сделки с този доставчик не могат да се считат за надеждни. В това отношение, установяването на производствената себестойност и по-конкретно - на разходите за основните суровини, се основаваше изключително на цената на рулоните, закупувани от несвързания словашки производител/доставчик US Steel Kosice. Към цената при условия на доставка DAF на словашката граница бяха прибавени транспортните разходи до Екатеринбург, разходите за застраховка и разходите по кредити, на базата на условията за плащане. Изчислени по този начин, горещовалцованите рулони представляват 61,4 % от общия размер на производствените разходи за ЛЕЗОС за този осъществяващ износ производител.
(54)
Бе определен пълният размер на производствените разходи за всеки съответен вид продукт, съобразно марката стомана, дебелината и в зависимост от това дали разглежданият продукт бе продаден като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон, като във втория случай трябваше да се вземат предвид и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(55)
Viz Stal не продаваше разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани на свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо, бе определена конструирана цена за износ съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, т.е. на базата на цените при препродажба на независими клиенти. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на тези свързани вносители, включително разходите по продажбите и общите и административните разходи и разумна норма на печалба, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент,
(56)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи за товаро-разтоварни дейности, банкови такси, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, разходи по вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(57)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъв или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(58)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(59)
По отношение на извършения от този осъществяващ износ производител износ за Общността, разследването не установи наличие на дъмпинг.
(60)
До заключението за недъмпингов внос в Общността се достигна, както по отношение на целите рулони, така и на надлъжно нарязаните рулони от всички различни видове продукти и поради това се отнася, както за едрогабаритни, така и за тесни ЛЕЗОС.
(61)
Нивото на оказано съдействие от страна на осъществяващите износ производители бе високо, тъй като те обхващаха всички известни случаи на внос в Общността. При един руски осъществяващ износ производител по време на ПР бе установен дъмпинг в размер на 11,5 %, а при другия оказал съдействие осъществяващ износ производител разследването не доведе до установяване на дъмпингови сделки на внос в Общността. Остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на маржа за осъществяващия износ производител, за който бе установен дъмпинг.
Г. ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
1. Продукция на Общността
(62)
В рамките на Общността, шестима производители произвеждат ЛЕЗОС. Тримата производители от Общността, подали заявление, се намират в Германия, Франция и Италия. Следва да се отбележи, че тези трима производители принадлежат към една и съща група. Другите производители се намират в Полша, Чешката република и Обединеното кралство.
(63)
Разследването достигна до извода, че тези шестима производители съставляват цялата продукция на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Дефиниция на производството на Общността
(64)
Освен тримата (свързани) подали заявление производители от Общността, друг един производител от Общността също оказа пълно съдействие на разследването. Установено бе, че общото производство на тези четири дружества представлява около 90 % от общото производство на Общността за разглеждания продукт.
(65)
Следователно се счита, че тези четирима производители от Общността съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-нататък ще се наричат „производството на Общността“.
(66)
Що се отнася до останалите двама производители от Общността, единият не се включи в комуникацията, а другият, макар че подкрепи антидъмпинговата процедура не може да се счита за част от производството на Общността, тъй като предостави само известна основна информация относно своето производство и обем на продажбите.
Д. ВРЕДИ
1. Потребление на Общността
(67)
Потреблението на Общността бе определено на базата на продажбите на пазара на Общността на а) производството на Общността, б) другите производители от Общността, които също предоставиха известна обща информация, и в) вноса на пазара на Общността от всички трети държави по данни на Евростат, както и като бяха взети предвид данните, предоставени от оказалите съдействие осъществяващи износ производители от въпросните държави.
(68)
На тази основа, потреблението на Общността показва следното развитие:
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Потребление на Общността (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
108
96
92
92
Източник: проверени отговори на анкетата, информация, предоставена от друг един производител от Общността, информация, съдържаща се в жалбата и Евростат.
(69)
Първоначално потреблението на Общността нараства с 8 % между 2000 г. и 2001 г., но след това значително и постоянно спада с 15 %. По време на целия проверяван период, намалението на потреблението бе 8 %. Постоянният спад в потреблението се обяснява с намаляващо търсене от отрасъла на потребителите, т.е. производителите на трансформатори, именно поради намаляването на броя на новите индустриални обекти, за които са необходими електрически трансформатори.
2. Внос от разглeждaните държави
(70)
Комисията прецени дали последствията от дъмпинговия внос от въпросните държави да се оценяват кумулативно, на базата на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Този член гласи, че вносът се оценява кумулативно, когато дъмпинговият марж, установен по отношение на вноса от всяка държава е над нивото de minimis съгласно дефиницията в член 9, параграф 3 от основния регламент, обемът на внос от всяка държава не е пренебрежим и условията на конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния продукт от Общността правят такава една оценка уместна.
(71)
Следва да се отбележи, че бе установено, че един руски осъществяващ износ производител не извършва дъмпинг. Поради това вносът от този осъществяващ износ производител не бе взет предвид при проверката дали е уместно да се извърши кумулативна оценка на вноса или не.
(72)
Бе установено, че дъмпинговите маржове, установени за всяка от въпросните държави, са над нивото de minimis. Освен това, обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не бе пренебрежим, т.е. за САЩ и Русия те представляват съответно около 10 % и 3 % от потреблението на Общността по време на ПР.
(73)
По отношение на условията на конкуренция, както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт от Общността, бе установено, че ЛЕЗОС, продадени от въпросните държави и тези, продадени от производството на Общността, са сходни във всички отношения и се разпространяват посредством едни и същи търговски канали. Разследването показа, че цените при внос в случая и с двете държави следват сходна тенденция на намаляване, особено по време на втората част от проверявания период, и бе установено, че тези цени подбиват цените на производството на Общността. Това е довело до обща ценова депресия на ЛЕЗОС, продадени от производството на Общността.
(74)
Поради това се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави следва да се оценява кумулативно.
(75)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът на ЛЕЗОС от въпросните държави в Общността е нараснал над три пъти за проверявания период.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Пазарен дял
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Източник: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(76)
Постоянното нарастване на пазарния дял се осъществява в контекста на общо намаление на потреблението на Общността. Това е особено силно изразено след 2002 г. - период, когато въпреки значителния спад на потреблението на Общността, пазарният дял нараства от 6,6 % на 13 %. Най-значителното увеличение на пазарния дял настъпва през периода 2002-2003 г., когато дъмпинговият внос нараства с над 5 процентни пункта. Това съответства на увеличение на абсолютния обем на вноса с 65 %.
Развитие на цената на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
121
99
98
Източник:: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(77)
Цената на дъмпинговия внос първо нараства с 24 % между 2000 г. и 2001 г. Това се дължи предимно на нарастващото търсене на ЛЕЗОС в този период. След това цените постоянно спадат от (…) EUR/тон през 2001 г. на (…) EUR/тон през периода на разследването, т.е. спад от 20 %. Спадът на средната цена е особено силно изразен между 2002 г. и 2003 г. (-20 %). За целия проверяван период спадът на средната единична цена на дъмпинговия внос е 2 %.
(78)
Комисията проучи дали осъществяващите износ производители от въпросните държави подбиват цените на производството на Общността по време на ПР. За целите на този анализ цените CIF на осъществяващите износ производители бяха коригирани, за да отразяват цените при условия на доставка до граница на Общността, с платено мито. Тези цени бяха сравнени с цените франко завода на производството на Общността при същото ниво на търговия и при нивото на сравними видове продукти.
(79)
Един руски осъществяващ износ производител заяви, че при оценяване на подбиването на цените (и маржа на отстраняване на вредите), би трябвало да се направят корекции с оглед на разликите в качеството между ЛЕЗОС, произвеждани и продавани от този осъществяващ износ производител и тези, произвеждани от производството на Общността. Това искане се основава на факта, че за едни и същи видове, качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от този осъществяващ износ производител би било значително по-ниско от качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от производството на Общността.
(80)
В това отношение следва първо да се отбележи, че такава корекция наистина бе взета предвид при първоначалното разследване, т.е. през 1996 г., но разследването относно преразглеждането и продължаването на срока на тези мерки след прегледа при изтичането му през 2003 г. вече стигна до заключението, че вече не се налага извършването на корекция заради качеството, тъй като е настъпило подобрение в руските производствени обекти (7).
(81)
Освен това потребителите бяха помолени да споделят мнението си относно сравнимостта на ЛЕЗОС - внос от Русия и закупените от производството на Общността, и никой от оказалите съдействие потребители не спомена за наличие на значителна разлика в качеството. Само един потребител спомена, че качеството на руските изделия е малко по-лошо от това на изделията, произведени в Общността, но този потребител не подкрепи мнението си с аргументи. Освен това, този потребител заяви също и че двата продукта са напълно взаимозаменяеми и че той е преминал на руски продукти поради значителната разлика в цената. Поради това претенцията бе отхвърлена.
(82)
На базата на цените на оказалите съдействие осъществяващи износ производители бяха установени маржовете на подбиване за всяка държава поотделно и те бяха изразени като процент от цените на производството на Общността, а именно:
Държава
Подбиване на цените
САЩ
14,4 %
Русия
Между 6,1 % и 26,6 %
(83)
Що се отнася до Русия, маржът на подбиване от 6,1 % бе установен за осъществяващия износ производител, при който не бе установен дъмпингов марж. Другият процент се отнася до другия оказал съдействие осъществяващ износ производител.
3. Състояние на производството на Общността
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички икономически фактори и индекси, оказващи влияние върху състоянието на производството на Общността.
(85)
Предвид ограничения брой производители от Общността, които принадлежат към две групи, и на заинтересованите осъществяващи износ производители, числените стойности за тях са дадени само под формата на индекси и диапазони.
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на мощностите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производство (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
101
99
98
Капацитет (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
107
104
104
Оползотворяване на мощностите
86 %
86 %
81 %
82 %
81 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(86)
По време на целия проверяван период, обемът на производството на производството на Общността спада с 2 %. По-конкретно, отначало производството нараства с 4 % между 2000 г. и 2001 г., след което показва постоянен спад между 2001 г. и ПР, т.е. намаление с около 5 %.
(87)
Отчетените данни за капацитета се отнасят до техническия капацитет, а не за теоретичния капацитет, което означава, че са извършени корекции, считани за стандартни от отрасъла, за отчитане на нормалните почивни дни, време за настройки, поддръжка и други нормални спирания. Увеличението на производствения капацитет през 2001-2002 г. имаше за цел да се отговори на скока в търсенето през 2001 г. Капацитетът спада обратно през 2003 г. и ПР тъй като един производител извършва леки модификации в производствения си процес, в резултат на което се намалява техническия капацитет. На тази основа, производственият капацитет нараства с 4 % за проверявания период. Както е показано по-долу в съображение 102, това увеличение е свързано с извършените инвестиции с цел модернизация на съществуващото производствено оборудване, като по този начин се повишава ефективността и следователно се състои основно в закупуване на оборудване за подмяна на съществуващо такова. Необходимо е да се отбележи също така че увеличението на капацитета се извършва в момент, когато производството на Общността все още бе рентабилно. Освен това, тези инвестиции се разглеждат като ответна реакция на нарасналото търсене през 2001 г. и в светлината на паричния поток, с който Общността разполага по онова време.
(88)
Спадът на процента на оползотворяване на мощностите се дължи на леко увеличение на производствения капацитет, съчетано със спад в обема на производството. Това намаление бе в размер на 5 процентни пункта по време на проверявания период.
Складови наличности
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
160
182
122
Източник: проверени отговори на анкетата.
(89)
Някои видове на сходния продукт се произвеждат от производството на Общността по конкретна поръчка и следователно не са предназначени за складова наличност. Други, по-стандартизирани видове ЛЕЗОС, обаче, се произвеждат редовно и продажбата им зависи от развитието на пазара по отношение на търсенето и цените. Следователно, ясно е, че общото увеличение на складовите наличности през проверявания период сочи, че производството на Общността е изпитвало затруднения по отношение на възможността да продава по-стандартизираните видове от сходния продукт, особено през 2002 г., когато складовите наличности нарастват с 46 % в сравнение с 2001 г. и през 2003 г., когато нарастват с още 3,5 % в сравнение с предходната година.
(90)
Намалението на складовите наличности (23,5 %) между 2003 г. и ПР се обяснява с общото нарастване на продажбите през този период. Не бива, обаче, да се забравя, че ПР не съответства на календарна година, което може да се отрази на сравнимостта на нивата на складовите наличности в сравнение с другите години. В края на проверявания период, равнището на складовите наличности бе с 22 % по-високо, отколкото през 2000 г.
Обем на продажбите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
90
76
81
Източник: проверени отговори на анкетата.
(91)
Обемът на продажбите на производството на Общността на пазара на Общността показва спад от 19 % през проверявания период, от около (…) тона през 2000 г. на около (…) тона през ПР. Обемът на продажбите първо нараства с (…) тона между 2000 г. и 2001 г., т.е. с 9 %, но след това спада с (…) тона (или с 26 %) за последващия период до края на ПР. Нарастването между 2003 г. и ПР може да бъде обяснено с факта, че производството на Общността намалява продажните си цени (виж. по-долу), за да възвърне пазарния си дял.
Пазарен дял
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В % потребление на Общността
68,6 %
69,1 %
63,8 %
56,5 %
60,4 %
Източник: проверени отговори на анкетата и Евростат.
(92)
За целия проверяван период, производството на Общността преживява спад на пазарния дял от 8,2 процентни пункта. По-конкретно, въпреки 9 процентното нарастване в обема на продажбите между 2000 г. и 2001 г., производството на Общността едва успява да задържи нивото на своя пазарен дял, което нараства едва с 0,5 процентни пункта през тези години. В периода от 2001 г. до ПР, пазарният дял на производството на Общността спада с8,7 процентни пункта. Тази загуба на пазарен дял става в момент, когато потреблението намалява с 15 %, което сочи, че продажбите на производството на Общността спадат повече, отколкото потреблението. В същото време пазарните дялове на въпросните държави постоянно нарастват.
Продажни цени
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(93)
Средната единична продажна цена първо нараства с 8,6 % през 2001 г., след това се вдига с 2,6 % през 2002 г. Оттам нататък производството на Общността търпи значителен и непрекъснат спад на цените, което е особено ярко изразено между 2003 г. и ПР, когато цените спадат с 6,3 %. Този спад на цените е необходим, за да може производството на Общността да запази пазарния си дял.
(94)
Тенденцията, която разкрива горната таблица, ясно показва, че е налице важно понижаване на продажните цени на производството на Общността от 2002 г. насам. Това съвпада с период, когато дъмпинговите цени на вноса значително спадат, което им позволява да се възползват от значително нарастване на пазарен дял.
(95)
Натискът върху продажните цени на производството на Общността е такъв, че те не са носили печалба през 2003 г. и по време на ПР, както е видно от дадените по-долу обяснения.
(96)
Дадената по-долу таблица показва развитието на единичната продажна цена на Общността в сравнение със съответните производствени разходи, които се състоят основно от разходи за суровини, т.е. горещовалцовани рулони, които представляват средно около 70 % от общия размер на производствените разходи за разглеждания продукт:
Индекс: 2000 г. = 100
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Единична цена
100
109
111
106
99
Общо производствени разходи за единица продукция
100
103
107
105
106
Източник: проверени отговори на анкетата.
(97)
В периода 2001-2002 г. продажните цени средно нарастват повече, отколкото съответстващите им разходи. През този период цените съответстват на разходите и това води до състояние на рентабилност, както е показано по-долу. През 2003 г. цените значително спадат и рентабилността става отрицателна величина, въпреки спада на средната себестойност през тази година. През ПР се оказва невъзможно лекото нарастване на производствената себестойност, главно на разходите за суровини, да се прехвърли на цените, които продължават рязко да падат, което причинява значителни загуби. Следователно ценовата депресия се съчетава с потискане на цените, т.е. невъзможността на производството на Общността да увеличи цените си, за да отрази увеличението на разходите.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
% печалба от нетен оборот
Около 0 %
Около 5 %
Около 3 %
Около 0 %
Около -5 %
Възвръщаемост на инвестициите
Около 0 %
Около 25 %
Около 20 %
Около -5 %
Около -30 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(98)
Финансовите резултати на някои производители от Общността през 2000 г. претърпяват значително въздействие от страна на разходите за започване на производство, както и на технически проблеми, свързани със осъществяването през 1999 г. на значителни инвестиции в производствено оборудване. Общата рентабилност на промишлен отрасъл на Общността също търпи това влияние. Тъй като 2000 г. е нетипична, тя не може да се счита за представителна начална точка за проучване на тенденция. Продажбите на производството на Общността, реализирани на пазара на Общността, стават рентабилни през 2001 г. и 2002 г., предвид и на засиленото търсене от отрасъла потребител, както и на задоволителното равнище на цените. След този период значителният спад на цените поражда пряк отрицателен ефект върху рентабилността. От 2003 г. нататък продажбите на пазара на Общността дори започват да носят загуби и тези загуби достигат до около -5 % от оборота за ПР.
(99)
За целите на настоящото разследване, възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) се изразява като печалбата като процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тъй като дружествата, представляващи производството на Общността, се занимават основно, ако не и изключително, с производството и продажбата на сходния продукт, ВИ е определена по отношение на тяхното цялостно състояние. На тази основа, ВИ в голяма степен следва горепосочената тенденция на рентабилност през целия проверяван период. Тя нараства от около 0 % през 2000 г. на около 20 % през 2002 г. и след това започва устойчиво да спада до около -30 % през ПР.
Паричен поток и способност за привличане на капитал
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
181
141
7
-83
Източник: проверени отговори на анкетата.
(100)
Нетният паричен входящ (изходящ) поток от основна дейност се движи от около XX милиона EUR през 2000 г. до около -XX милиона EUR през ПР. Най-високото си ниво достига през 2001 г. и 2002 г., но впоследствие рязко спада през 2003 г. и достига ниско ниво по време на ПР. Поради това, производството на Общността, средно погледнато, все повече прибягва до поемане на дълг, за да може да финансира текущата си дейност и инвестициите си.
(101)
Разследването показа, че потребностите от капитал на няколко от производителите от Общността претърпяват неблагоприятно въздействие поради затрудненото им финансово състояние. Макар че повечето от тези дружества са част от големи стоманодобивни дружества, потребностите от капитал не винаги се удовлетворяват на желаното равнище, тъй като в рамките на тези групи финансовите средства по принцип се насочват към най-рентабилните предприятия.
Инвестиции
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
137
105
76
49
Източник: проверени отговори на анкетата.
(102)
Общият размер на инвестициите на производството на Общността, свързани със сходния продукт, бележи спад от около 50 % между 2000 г. и ПР. Разследването показа, че за този отрасъл е жизненоважно да се поддържа определено ниво на инвестиции, за да се запази конкурентоспособността. Повечето инвестиции са били направени с цел модернизация, а капиталовложенията с цел увеличаване на капацитета са малко. Същевременно следва да се отбележи, че инвестициите в модернизация обикновено водят до леко покачване на техническия капацитет, просто защото по-доброто оборудване води до по-голяма ефективност и има по-висока производителност отколкото предходната техника.
(103)
Между 2000 г. и ПР потреблението на Общността намалява с 8 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността намалява с 20 %. Така производството на Общността в значителна степен губи пазарен дял, докато пазарният дял на разглeждaния внос нараства с 12,8 процентниия пункта през същия период.
Заетост
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Общ брой работници
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
99
97
95
Източник: проверени отговори на анкетата.
(104)
Равнището на заетост в производството на Общността остава стабилно между 2000 г. и 2001 г. През следващите години то спада, което води до общо намаление от 5 % в сравнение с началото на проверявания период.
Заплати
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Заплата (в хил. EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
99
102
97
94
Средна заплата на един работник (EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
103
100
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(105)
По време на проверявания период средната заплата на един работник остава стабилна и така остава под нивото на инфлацията. Като се има предвид, че заетостта през този период спада, както е видно от предходната таблица, общите разходи за заплати също са намалели.
Производителност
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продукция (в метрични тонове) a)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Заетост б)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Производителност a)/б)
160,4
166,9
163,9
164,2
166
Индекс 2000 г. = 100
100
104
102
102
103
Източник: проверени отговори на анкетата.
(106)
Производителността на работната сила в производството на Общността, отчетена като продукция на едно заето лице на година, отначало бележи нарастване с 4 % от 2000 г. до 2001 г., след което спада с около 2 % между 2001 г. и 2002 г. и отново се покачва през 2003 г. и ПР. В края на проверявания период производителността е с 3 % по-висока от регистрираната в началото на периода. Увеличението на производителността може донякъде да се обясни с осъществените инвестиции, насочени към повишаване на ефективността на съществуващото оборудване, както бе посочено в съображение 102 по-горе.
(107)
Що се отнася до влиянието върху производството на Общността на размера на действителния дъмпингов марж, предвид на обема и цените на вноса от въпросните държави, затова влиянието не може да се счита за пренебрежимо, особено на прозрачните и поради това високочувствителни към цената пазари като този на разглеждания продукт.
(108)
Както бе обяснено по-горе, мерките върху вноса на ЛЕЗОС с ширина над 500 mm с произход от Русия са в сила по време на целия проверяван период. Следва да се припомни, обаче, че това се отнася само до част от разглеждания от настоящото разследване продукт, тъй като настоящото производство се отнася до ЛЕЗОС от всички ширини от Русия, но и до тези с произход от САЩ. Така че производството на Общността само частично се е възстановило, тъй като впоследствие то бе изправено и пред нарасналия дъмпингов внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ.
4. Развитие на ситуацията след периода на разследването
(109)
Някои заинтересовани страни заявиха, че след периода на разследването са настъпили важни промени и че тези промени следва да бъдат взети предвид при анализа, тъй като те щели да направят налагането на мерките очевидно неуместно. По-конкретно тези твърдения се отнасят до нарастването на продажните цени на производството на Общността за сходния продукт, както и закриването на завода на един от заявителите след края на периода на разследването.
(110)
Първо следва да се отбележи, че съгласно член 6, параграф 1 от основния регламент, информацията, отнасяща се до период, по-късен от периода на разследването, обикновено не следва да се взима предвид. Причината за това е, че трябва да се установят съответните факти и те да се проверят по време на ограничен и конкретно посочен период от време, за да се гарантира, че резултатите от разследването ще бъдат представителни и надеждни, както и защото в противен случай разследването би могло ненужно да се удължи на основанието, че събраните за даден период факти, т.е. периода на разследването, не отразяват ситуацията, която преобладава на по-късен етап.
(111)
От текста от основния регламент следва, че събитията, настъпили след периода на разследването, следва да се вземат предвид единствено, ако те са изключителни по своя характер и наистина биха направили налагането на мерките очевидно неуместно. Този подход бе потвърден и от Европейския първоинстанционен съд (8).
(112)
Бе изтъкнато, че производството на Общността е обявило увеличение на цените след периода на разследването и че това увеличение на цените е било изключително по своя характер, тъй като е било определено в пресата като необичайно голямо.
(113)
Службите на Комисията събраха действителни данни и развитието на средната продажна цена на Общността на пазара на Общността е представено в дадената по-долу таблица:
Средна продажна цена
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
април-декември
2004 г.
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
От горната таблица е видно, че ако цените наистина са се увеличили след периода на разследването, това увеличение на цените далеч не е необичайно голямо. Всъщност средната цена през последните 3 тримесечия на 2004 г. е нараснала с едва 5 % в сравнение с нивото ѝ през ПР, но цените определено не са възстановили нивата си в сравнение с предходните години.
(115)
Освен това, дори ако беше прието, че увеличението на цените наистина представлява изключително по своя характер събитие, което, да напомним, не е така в този случай, следва да се вземе предвид и развитието, след периода на разследването, на равнището на цените на другите участници на пазара на Общността, и в частност на тези от въпросните държави, както и движението на цената на суровините, за да се удостовери дали увеличението на цените наистина би направило налагането на антидъмпинговите мита очевидно неуместно. Необосновано е да се извършва по-подробен анализ в това отношение предвид едва частичното възстановяване на цените, както се вижда от изложеното по-горе. Още повече, че не се знае дали едно увеличение на цените би имало траен характер.
(116)
По-важното е, че, да припомним, вредите, претърпени от производството на Общността, не се основават изключително на равнищата на цените, а се характеризират с влошаване на съчетание от различни показатели. Следователно, всякакви възможни увеличения на цените, дори да бяха изключителни и трайни по своя характер, взети сами за себе си, не биха направили налагането на мерки неуместно, ако не са придружени от подобни промени на положението по отношение на други показатели за вредите по начин, който да се отрази на цялостната картина относно вредите.
(117)
Поради гореизложените причини се счита, че увеличението на цените на производството на Общността, което може да е настъпило след периода на разследването, не прави налагането на мерки неуместно.
(118)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на един от производителите, който е част от производството на Общността, сочи, че не е удачно да се налагат мерки, тъй като това би довело до значително намаление на производствения капацитет в Общността, което е възможно да породи недостиг на ЛЕЗОС на пазара на Общността.
(119)
В това отношение се отбелязва, че член 6, параграф 1 от основния регламент относно събития, настъпили след периода на разследването, не се отнася до определянето на интереса на Общността, което се урежда от член 21 от основния регламент. Поради това се прави препратка към съображение 174, където въпросът за производствения капацитет се разглежда в рамките на анализа на интереса на Общността.
(120)
Въпреки това следва да се потвърди, че бе обявено закриването на завода на производителя, намиращ се в Италия и че производството там ще продължи в съкратен обем от юни 2005 г. и се очаква да се прекрати напълно през септември същата година.
(121)
Освен това, дори предвиденото закриване на завод да можеше да представлява изключително събитие, трайно по своя характер, и следователно да можеше да бъде взето предвид в контекста на анализа, то само би засилило гореизложените констатации, че производството на Общността търпи вреди по време на периода на разследването, и че тази ситуация на несигурност продължава след периода на разследването.
5. Заключение относно вредите
(122)
Въпреки действащите понастоящем антидъмпингови мерки относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, икономическото състояние на производството на Общността значително се влоши между 2000 г. и ПР. Положителното въздействие на мерките, наложени върху едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия наистина бе намалено от появата на дъмпинговия внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ. Този внос бе значително по-маловажен в началото на проверявания период. Освен това, прави се препратка към съображение 17, където се обяснява, че антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия, са били заобикаляни чрез разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура на две половини, които не надвишават 500 mm.
(123)
През този проверяван период обемът на продажбите намалява с 19 %, производството намалява с 2 %, складовите наличности бележат значително нарастване с 18 %, а пазарните дялове спадат с 8 процентни пункта. Цените на производителите от Общността на пазара на Общността са били подбивани посредством дъмпингов внос и не е било възможно да се увеличават така че да отразяват нарасналите производствени разходи по време на РП. В резултат на това отрасълът е понесъл загуби през 2003 г. и през РП. През проверявания период заетостта и инвестициите намаляват съответно с 5 % и 50 %.
(124)
По-конкретно, икономическото състояние на производството на Общността се развива, както следва. През 2001 г. на пазара на Общността се проявява по-голямо търсене и нарастващи цени. През този период производството на Общността е успяло също да повиши обема на продажбите в степен, равна на нарастването на потреблението и на продажните цени. Това е довело до състояние на рентабилност и следователно отрасълът е бил в състояние да инвестира и леко да увеличи производствения си капацитет. Въпреки че обемът на продажбите и пазарните дялове спадат през 2002 г., производството на Общността успява да запази равнището на цените си и продължи да бъде рентабилно, макар и на ниво под това от 2001 г. с оглед и на нарастващите по онова време производствени разходи.
(125)
От 2003 г. насам производството на Общността вече не е в състояние да поддържа цените си, които значително спадат, което се придружава от силен спад в обема на продажбите и пазарните дялове. Цените намаляват още повече през ПР, докато разходите остават относително стабилни. Поради това рентабилността достига драматично ниско равнище. При това равнище на загуби, просъществуването на отрасъла е изложено на риск. След периода на разследването дори ще се наложи да се закрие завод на един от производителите от Общността.
(126)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че производството на Общността е понесло съществени вреди по смисъла на член 3 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
Съгласно член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните държави е станал причина за нанесените вреди на производството на Общността до степен, която позволява класифицирането им като съществени. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да оказват вреден ефект по същото време върху производството на Общността, за да се предотврати приписването на възможните вреди, причинени от тези други фактори, на дъмпинговия внос.
2. Последствия от дъмпинговия внос
(128)
Значителното нарастване на обема на дъмпинговия внос, което е повече от трикратно за проверявания период, съвпада с влошаването на икономическото състояние на производството на Общността, което се проявява, наред с друго, и като спад в обема на продажбите с около 20 % за същия период. Тъй като се отнасят само до едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, действащите мерки не бяха в състояние да защитят в достатъчна степен производството на Общността от въздействието на въпросния внос. Това е особено вярно, когато се вземе предвид горепосоченото значително нарастване на вноса на ЛЕЗОС от всички ширини, следователно, включително и тези с произход от САЩ, както и факта, че мерките относно едрогабаритните ЛЕЗОС понякога са били заобикаляни чрез разрязване на листовете, както е обяснено в съображение 17.
(129)
Отрицателното въздействие на постоянно нарастващия обем на дъмпингов внос дори се засилва от 2002 г. насам, когато потреблението на Общността спада. Всъщност през периода 2002-2003 г. дъмпинговият внос е спечелил пазарни дялове от над 5 процентни пункта, докато делът на производството на Общността е спаднал с около 7 пункта. Това рязко увеличение на дъмпинговия внос се обяснява с динамично намаляване на съответните цени по време на същия период. Дори в рамките само на една година, цените са спаднали от 1 282 на 1 049 EUR/тон, т.е. намаление от около 15 %. Това е довело до важен спад в обема на продажбите на производството на Общността за съответния период. Макар че производството на Общността първоначално се е опитало да задържи средното си равнище на цените, през 2003 г. цените въпреки това са паднали от 1 254 EUR/тон през 2002 г. на 1 189 EUR/тон. От този момент нататък отрасълът не е имал друг избор, освен да намали още цените си, за да запази обема на продажбите и пазарните си дялове през ПР. Това, обаче, е оказало пряко отрицателно въздействие върху неговата рентабилност, която става отрицателна величина и достига - 7,4 % от оборота за ПР.
(130)
Предвид ясно установеното съвпадение във времето между, от една страна, рязкото нарастване на дъмпинговия внос с постоянно намаляващи цени и, от друга страна, загубата от страна на производството на Общността на обем на продажбите, пазарни дялове и ценовата депресия, водещи до ситуацията да се работи на загуба, заключението е, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за увреждането на състоянието на производството на Общността.
3. Последствия от други фактори
(131)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредите, понесени от производството на Общността, били причинени от развитието на обменния курс USD/ЕUR, който довел до спадане на цените на вноса от САЩ. Така това положение облагодетелствало вноса от САЩ, който успял да увеличи пазарните дялове на тези вносители.
(132)
В дадената по-долу таблица е направено сравнение между движенията на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обменен курс USD/ЕUR
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Индекс 2000 г. = 100
100
103
99
83
79
Цена на вноса от САЩ (EUR)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Индекс 2000 г. = 100
100
90
79
60
58
(133)
От дадените по-горе данни се вижда, че няма ясна корелация между развитието на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ. Наистина, през периода 2000-2002 г. цените на вноса вече намаляват с 21 %, докато обменният курс остава стабилен. Освен това дадените по-горе данни ясно сочат, че в течение на проверявания период спадът на съответните средни цени при внос (-42 %) е бил много по-силен, отколкото негативната тенденция при обменния курс (-21 %). Това е особено силно изразено в периода 2002-2003 г., когато единичните средни цени на вноса показват най-голям спад. Следователно заключението е, че въздействието на обменния курс, ако има такова, не може да се счита за съществена причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Резултати от дейността на други производители от Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
9,2 %
8,8 %
8,3 %
8,2 %
8,3 %
Източник: отговор на анкетата, заявление, Евростат.
(134)
Дадената по-горе таблица показва, че продажбите, осъществявани от други производители от Общността на пазара на Общността намаляват с почти 20 % през проверявания период. Съответните пазарни дялове също намаляват от 9,2 % през 2000 г. на 8,3 % за периода на разследването. Така на базата на наличната информация се налага заключението, че другите производители от Общността са били в положение, сходно на това на производството на Общността и не са причинили вреди на производството на Общността.
Резултати от износа на производството на Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите за износ (в тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
92
117
145
141
Източник: проверени отговори на анкетата.
(135)
Една заинтересована страна заяви, че част от вредите, претърпени от производството на Общността, могат да се припишат на резултатите от износа, осъществяван от производството на Общността. Бе изтъкнат доводът, че производството на Общността умишлено е намалило продажбите си на вътрешния национален пазар в полза на рентабилен износ за държави, които не са членки на ЕС.
(136)
Дадената по-горе таблица показва, че производството на Общността наистина увеличава износа си по време на проверявания период и особено от 2002 г. нататък. Това увеличение, обаче, следва да се разглежда по-скоро в светлината на рязкото покачване на дъмпинговия внос на пазара на Общността по време, когато потреблението спада и цените в Общността са в значителна степен депресирани. При тези обстоятелства производството на Общността реагира, за да ограничи щетите като се стреми да увеличи своя износ.
(137)
Припомня се също и че пазарът на Общността продължава да бъде естественият пазар за производството на Общността. Всъщност, през 2001 г., когато ситуацията на пазара на Общността става благоприятна, производството на Общността увеличава обема на продажбите си на вътрешния пазар, а продажбите за износ спадат.
(138)
Освен това, следва да се отбележи, че вредите, понесени от производството на Общността, се състоят не само в загуба на обем на продажбите и пазарните дялове на пазара на Общността. Те се характеризират също и със силна ценова депресия, причинена от дъмпинговия внос и значителното подбиване на цените на производството на Общността, довело до значителни финансови загуби. Сходен отрицателен ефект върху цените определено не може да се припише на увеличение на продажбите за износ на разглеждания продукт. Напротив, счита се, че е възможно нарасналият обем на продажбите за износ да е позволил на производството на Общността да се възползва от икономиите от мащаба и така да е послужил като лост по отношение на общите разходи на сходния продукт. В отсъствието на сходен по-голям износ се очаква, че загубите биха били дори по-значителни. Следователно заключението е, че вредите, претърпени от производството на Общността, не могат да се припишат на нарасналия му износ.
Недъмпингов внос от въпросните държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
142
223
166
Пазарни дялове
3,3 %
3,8 %
4,9 %
8,1 %
6,0 %
(139)
Недъмпинговият внос от Русия е нараснал с 66 % през проверявания период, което съответства на увеличение на пазарния дял от почти 3 процентни пункта.
(140)
В това отношение следва първо да се отбележи, че това нарастване на вноса е по-слабо изразено от увеличението на дъмпинговия внос, както е посочено в съображение 75 по-горе. На второ място, бе установено също и че равнището на цените на недъмпинговия внос е било по-високо, отколкото това на дъмпинговия внос. Още повече, че докато за недъмпинговия внос бе установен марж на подбиване в размер на 6,1 %, маржът на подбиване при дъмпинговия внос варира между 14,4 % и 26,6 %.
(141)
Поради тези причини се стигна до заключението, че влиянието на недъмпинговия внос върху състоянието на производството на Общността е било ограничено, ако изобщо е имало такова, и не може да се счита за определяща причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Внос от други трети държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
15,6 %
13,3 %
16,4 %
15,4 %
12,2 %
Средна единична цена
1 370
1 477
1 581
1 525
1 509
Източник: Евростат.
(142)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът от други трети държави спада в абсолютно изражение и като относителен дял. В същото време съответната средна продажна цена нараства. Следователно се налага заключението, че вносът от други трети държави не е допринесъл за претърпените от производството на Общността вреди.
(143)
На пазар, където търсенето намалява, се очаква, че всички пазарни участници са изправени пред спад на продажбите си. Така е било и в случая с производството на Общността. Тези продажби, обаче, спадат повече от потреблението през проверявания период. Докато производството на Общността, другите производители от Общността и другите трети държави търпят загуби на обем на продажбите и пазарен дял през проверявания период, обемът на дъмпинговия внос нараства повече от трикратно и завладява значителен пазарен дял по време на същия период. Както е видно от анализа на вредите, за проверявания период търсенето намалява с около 25 000 тона, продажбите на производството на Общността спада с около 40 000 тона, а вносът от въпросните държави нараства с около 30 000 тона.
(144)
В този контекст, дори ако е възможно спадът на търсенето да е допринесъл за намаляването на продажбите на производството на Общността, заключението е, че вредите, които се изразяват основно в загуба на пазарни дялове, ценова депресия и състояние, в което се работи на загуба, могат да се припишат на този фактор в малка степен, ако изобщо имат някакво въздействие.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(145)
В заключение, потвърждава се, че съществените вреди, понесени от производството на Общността, които се характеризират по-специално със спад на обема на продажбите, пазарните дялове и единичната продажна цена, довели до влошаване на показателите за рентабилността, са били причинени от въпросния дъмпингов внос.
(146)
Още повече, налице е ясно съвпадение във времето между рязкото нарастване на дъмпинговия внос и намаляването на обема на продажбите и на пазарния дял на производството на Общността. Ценовата депресия, причинена от дъмпинговия внос е особено ярко изразена в периода след 2002 г. Производството на Общността се е опитало да запази равнището на цените си през 2003 г., но не е имало друг избор, освен да следва ценовото равнище, наложено от дъмпинговия внос, за да поддържа определено ниво на продажби. Това е довело до положението да работи на загуба.
(147)
Не бе установено, че останалите идентифицирани фактори нарушават горепосочената причинно-следствена връзка, дори след като бе взет предвид съчетаният ефект от тяхното действие. Възможно е намалението на потреблението да е допринесло за намаляването на обема на продажбите на производството на Общността. Може, обаче, с разумна основателност да се заяви, че в отсъствието на нарастващ дъмпингов внос на ниски цени, състоянието на производството на Общността определено не би претърпяло толкова силно влияние, тъй като нямаше да е налице намаляване на пазарен дял. Счита се също и че недъмпинговият внос от Русия е оказал само ограничено отрицателно въздействие. Накрая, развитието на обменния курс USD/ЕUR не обяснява високата степен на дъмпинг, установена за САЩ и вредите, понесени от производството на Общността.
(148)
Следователно се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(149)
Бе проучено дали, въпреки заключенията относно дъмпинга, вредите и причинно-следствената връзка, са налице неоспорими причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да се въвеждат мерки в този конкретен случай. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент, бе разгледано вероятното въздействие на налагането и неналагането на мерки по отношение на всички страни, заинтересовани от разследването.
1. Интерес на производството на Общността
(150)
Анализът на вредите показа, че в условията на лоялна конкуренция производството на Общността е жизнеспособно и рентабилно и отрасълът също така е осъществил инвестиции, за да запази своята конкурентоспособност. Такова е положението през 2001 г. и 2002 г., когато производството на Общността също в извлякло ползи от действащите антидъмпингови мерки срещу едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия и когато равнището на въпросния дъмпингов внос все още не е толкова значително, колкото по време на ПР.
(151)
Напомня се също и че през 1999 г. в този отрасъл в Общността бе осъществена широка програма за преструктуриране. Сливането на тримата жалбоподатели по онова време имаше за цел създаването на по-голямо дружество, което да може по-ефикасно да се конкурира на пазара и да осъществява повече инвестиции.
(152)
От 2002 г. насам непрестанното нарастване на дъмпинговия внос на ниски цени причини обща ценова депресия на пазара на Общността, който изпитваше и спад в потреблението. Производството на Общността започна да работи на загуба и следователно стана изключително уязвимо. Загубите станаха толкова тежки, че италианският производител обяви поетапно закриване на завода си. Развитието на пазара в Италия ясно показва до каква степен дъмпинговият внос е оказал отрицателно въздействие върху икономическото състояние на производството на Общността.
(153)
Ето защо е важно цените да се върнат на недъмпингово или най-малкото, на непричиняващо вреди равнище, за да се даде възможност на всички различни производители да участват на пазара на Общността в условията на нормална лоялна търговия. Това ще позволи на производството на Общността да се възстанови до задоволително равнище на рентабилност. Без налагането на мерки, не може да се изключи вероятността да се наложи да бъдат закрити и други заводи на производството на Общността.
(154)
В заключение, налагането на антидъмпингови мерки би дало възможност на производството на Общността да се възстанови от последствията от установения вредоносен дъмпинг.
2. Интерес на промишлените потребители от Общността
(155)
ЛЕЗОС се използват главно в производството на трансформатори за производството и разпределението на електроенергия. Производителите на трансформатори представляват отдавна наложил се отрасъл, който традиционно доставя продукцията си на големи енергопроизводители. Отрасълът на трансформаторите като цяло е собственост на големи индустриални групи, които присъстват във всички части на света. На пазара, обаче, участват и по-малки независими дружества.
(156)
Разглежданият продукт се счита за значително разходно перо за промишлените потребители, тъй като ЛЕЗОС представляват средно между 10 % и 30 % от общия размер на производствените разходи за трансформаторите.
(157)
Отговори на анкетата, придружени с документация по същество, т.е. включително цялата поискана финансова информация, бяха получени от 16 потребители. Някои други потребители също предоставиха писмени коментари, но без да прилагат подробна информация. Според предоставената от тях финансова информация, оказалите съдействие потребители биха представлявали около 30 % от общото потребление на Общността.
(158)
Промишлените потребители като цяло се противопоставиха на налагането на мерки. Първо, те твърдяха, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до прекратяване на вноса от въпросните държави и следователно би ги направило зависими от производството на Общността, за който би могло да се твърди, че също така ще се окаже в монополно положение. Освен това, те заявиха, че налагането на мерки би имало за резултат значително нарастване на цените, като по този начин ще окаже отрицателен ефект върху тяхната конкурентоспособност спрямо отрасъла на производителите на трансформатори от страни извън Общността. Накрая, те завиха, че ако бъдат наложени мерки, производството на Общността няма да разполага с достатъчно капацитет, за да задоволява търсенето на отрасъла потребител.
(159)
Преди да бъдат разгледани по-конкретно въпросите, поставени от отрасъла, потребител, на този етап е необходимо да се спомене известна обща информация, за да се направи правилна оценка на ситуацията на пазара на Общността.
(160)
Следва да се отбележи, че броят на производителите на разглеждания продукт по света е доста ограничен. Всъщност със стопанска дейност, свързана с ЛЕЗОС, се занимават само 13 производители по света. В Япония, САЩ и Русия има по двама производители, в Южна Корея, Китай и Бразилия - по един, и в Европейската общност - шестима (от които трима са свързани). Следователно Европейската общност е пазарът с най-голям брой производители. На пазара на Общността дистрибуторската мрежа на японските и американските производители е особено добре организирана, тъй като разполага със собствени сервизни центрове и/или свързани вносители в ЕС. Освен това изглежда, че само трима производители в света са в състояние да доставят някои видове от разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост (с лазерна обработка). Тези производители се намират в ЕС, САЩ и Япония.
(161)
Припомня се, че през 1999 г. трима производители от Общността сляха дейностите си в едни холдинг (ThyssenKrupp), за да създадат по-голямо дружество, което да е в състояние да се конкурира по-ефикасно с другите производители на ЛЕЗОС на световния пазар. По онова време това сливане бе обект на подробен анализ от страна на Европейската комисия и бе одобрено.
(162)
Накрая, разследването показа, че оказалите съдействие потребители са закупували общо за ПР съответно 10 % и 15 % от техните ЛЕЗОС от руските и американските производители, за които бе установено наличието на дъмпинг. С други думи, оказалите съдействие потребители като цяло са разчитали основно на други източници на снабдяване: 75 % от техните покупки са от недъмпингови източници, от които около 60 % са стоки, закупени от производството на Общността. Само един потребител е закупувал ЛЕЗОС изключително от дъмпингови източници, но неотдавна премина на доставки от производството на Общността.
(163)
На този фон и предвид на първото твърдение на потребителите, че ще станат зависими изключително от доставките от производството на Общността, следва първо да се припомни, че целта на антидъмпинговите мита не е да се затвори пазарът на Общността за какъвто и да било внос, а да се възстанови положение на лоялна търговия като се отстрани ефектът на вредоносния дъмпинг. Поради това не се очаква вносът от въпросните държави да спре, а да продължи, макар и на недъмпингови или непричиняващи вреди ценови равнища.
(164)
Това определено е така по отношение на Русия, тъй като за основния руски осъществяващ износ производител, представляващ около 75 % от руския внос през ПР не бе установен никакъв дъмпингов марж и тъй като за другия осъществяващ износ производител бе установен само относително органичен дъмпингов марж, т.е. 11,5 %. Прави се препратка и към раздел И по-долу, където се казва, че мерките, основаващи се на констатациите на настоящото разследване, следва да заместят действащите понастоящем мерки относно едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, които варират между 14,7 % и 40,1 %. С други думи, в случая с Русия, общата тежест на антидъмпинговите мерки, определена от настоящото разследване, би била съществено по-маловажна, отколкото действащите понастоящем мерки.
(165)
В случая със САЩ, също се очаква вносът да продължи предвид постоянното търсене на пазара на Общността на специфични видове на разглеждания продукт, които се произвеждат единствено от ограничен брой доставчици по света.
(166)
Освен това се прави препратка към съображения 190-193 относно доброволните гаранции относно цената, предложени от двамата заинтересовани осъществяващи износ производители. Съгласно тези гаранции, осъществяващите износ производители се задължават да продават своя продукт на пазара на Общността над определено ценово равнище, което ще отстрани вредоносния ефект на дъмпинг. Поради това се очаква, че вносът от въпросните държави няма да се преустанови.
(167)
Тъй като се очаква вносът от въпросните държави да продължи и тъй като все пак съществуват алтернативни източници за снабдяване, твърдението, че налагането на антидъмпингови мита би поставило производството на Общността в монополно положение е лишено от основания. Още повече, че не само се очаква да продължи вносът от въпросните държави, но и този от други трети държави. Освен това, производството на Общността се състои от повече от един производител, а на пазара активно участват и други производители от Общността (които не са част от производството на Общността).
(168)
Някои страни заявиха, че монополното положение на производството на Общността би възникнало конкретно по отношение на някои специфични видове на разглеждания продукт, т.е. някои видове с висока магнитна проницаемост, които могат да се произвеждат само от много ограничен брой производители по света. В това отношение следва първо да се отбележи, че разследването стигна до заключението, че за целите на настоящото антидъмпингово производство всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като един единствен продукт. Затова разследването, включително анализа на интереса на Общността, следва да се осъществи по отношение на разглеждания продукт като цяло, а не поотделно за някои специфични видове.
(169)
Въпреки гореизложеното, вярно е, че видовете на разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост наистина се произвеждат само от ограничен брой производители по света, т.е. един производител в САЩ, двама в Япония и един в Общността (виж по-горе). В това отношение, се припомня, че се очаква тези източници на доставки да продължат да бъдат на разположение и след налагането на мерките, включително от внос от САЩ, макар и на цени, които не са дъмпингови или вредоносни. Следователно, може да се очаква, че ще остане достатъчна степен на конкуренция и по отношение на тези специфични видове продукти.
(170)
Освен това, твърдението, че би било против интереса на Общността да се налагат мерки, защото само малко на брой дружества произвеждат тези специфични видове изделия, не може да се счита за основателна причина да се приеме, че един от тези производители, в този случай - производителят от САЩ, продава своите продукти на дъмпингови или вредоносни цени на пазара на Общността. Припомня се, че по отношение на това дружество бе определен значителен дъмпингов марж от 47,6 %. Разследването установи,че потребителите закупуват значителна част от техните продукти, включително видовете с висока магнитна проницаемост, от производството на Общността и че непрестанният ценови натиск, причиняван от дъмпинговия внос, може да доведе до закриване на заводи в Общността. В отсъствието на антидъмпингови мерки, които да премахнат отрицателното въздействие на вредоносния дъмпинг, не може да се изключи вероятността потребителите да изпаднат в изключителна зависимост от вноса, което със сигурност би навредило и на конкуренцията, и на отрасъла потребител.
(171)
Що се отнася до твърдението, че цените на разглеждания продукт на пазара на Общността ще се увеличават, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, следва да се отчита, че тъй като целта на мерките е да се премахне вредоносният дъмпинг, може да се очаква също така че налагането на мерки наистина ще доведе до общо увеличение на цените. Този ефект, обаче, се очаква да остане на умерено ниво.
(172)
Всъщност биха останали различни източници на снабдяване, които няма да бъдат засегнати от мерките и ще осигурят наличието на конкуренция. Освен това, както вече бе споменато по-горе, що се отнася до Русия предвид равнището на мерките, определени от настоящото разследване и тъй като тези мерки биха заменили досегашните мерки относно едрогабаритните ЛЕЗОС (виж съображения 194 и 195), антидъмпинговите мерки, основаващи се на настоящите констатации, като цяло биха имали по-малко въздействие от мерките, които бяха в сила през ПР. На практика, когато се прилага ниво на мерки съгласно определените от настоящото разследване относно руския внос на разглеждания продукт в Общността за ПР, антидъмпинговите мита като цяло биха били четири пъти по-малки от действително заплатените мита.
(173)
Що се отнася до вноса от САЩ, прилагайки правото за по-малкото мито, ще бъде отстранена само вредоносната част от дъмпинговия марж, което, средно погледнато, ще върне цената на вноса от САЩ на ниво, което продължава да бъде под нивото от 2002 г.
(174)
Твърдението, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до недостиг също трябва да бъде отхвърлено. Всъщност, както е посочено по-горе, вносът при всички положения се очаква да продължи, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки. Освен това, производственият капацитет на производството на Общността е по-голям от общото потребление на Общността през ПР. Освен това, ако цените на Общността бъдат възстановени до едно справедливо равнище, може да се очаква, че производството на Общността ще прехвърли продажби обратно на своя вътрешен пазар като намали продажбите за износ.
(175)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на италианския завод би намалило общия производствен капацитет на производството на Общността по отношение на разглеждания продукт, което е възможно да доведе до недостиг на пазара на Общността. Този аргумент, обаче, е нееднопосочен, тъй като той по-скоро би призовал да се предостави защита на производството на Общността срещу дъмпинговия внос, за да се предотвратят нови случаи на закриване на заводи, като по този начин се запази производственият капацитет.
(176)
Освен това, следва да се отбележи, че дори след обявеното закриване на завода, общият производствен капацитет на производството на Общността ще продължи да бъде по-голям от търсенето в Общността през ПР, както и че останалите производители възнамеряват да инвестират в своите производствени мощности, за да гарантират още повече достатъчното предлагане на пазара на Общността. Положение, при което лоялната конкуренция и нивото на цените на пазара на Общността бъдат възстановени, което ще осигури задоволителна възвръщаемост на производството на Общността, определено ще способства за осъществяването на подобни инвестиции и за връщане на продажби към пазара на Общността.
(177)
Накрая, следва да се отбележи, че повечето от гореизложените претенции вече бяха предявени от потребителите в рамките на предходните разследвания, които доведоха до налагането на антидъмпингови мерки по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия. Въпреки тези твърдения, всички от които тогава бяха отхвърлени, тъй като или бяха намерени за неоснователни, или не бе установено да са насочени против интереса на Общността като цяло, потребителите не предоставиха каквито и да било доказателства в рамките на настоящото разследване, че тези мерки наистина са оказали отрицателното въздействие, което тогава се твърдеше, че ще окажат. Това сочи, че за мерките, основаващи се на настоящите констатации, също се очаква да не окажат значително отрицателно въздействие върху отрасъла потребител.
(178)
Поради всички гореизложени причини може да се направи изводът, че в случай на налагане на мерки, потребителите на разглеждания продукт като цяло не биха зависили изключително от производството на Общността, че в много случаи покупната цена за потребителите не би изпитала пряко влиянието на налагането на мерки или ако да, само в умерена степен, и че като цяло в бъдеще на пазара на Общността няма да настъпи недостиг на предлагане на ЛЕЗОС.
3. Интерес на несвързаните вносители
(179)
Само един несвързан вносител оказа съдействие на разследването и се противопостави на налагането на мерки с аргумента, че мерките щели да сложат край на търговската му дейност по отношение на разглеждания продукт. Тъй като това дружество се занимаваше изключително с внос на ЛЕЗОС от една от въпросните държави, може да се очаква, че то ще изпита пряко влияние от налагането на мерки. Въпреки това този вносител все пак би имал възможността да внася и от други доставчици, които не са обект на мерките. Освен това, изглежда, че около 75 % от оборота на този вносител не е свързан с разглеждания продукт. Вземайки предвид тези елементи, смята се, че би следвало да се очаква, че отрицателното въздействие от налагането на мерки би било относително ограничено. Предвид факта, че никой друг вносител не заяви, че възможното налагане на мерки би оказало неблагоприятен ефект, може да се направи заключението, че като цяло вносителите няма да претърпят съществено влияние.
(180)
Следва да се отбележи, че ниското ниво на съдействие от страна на вносителите се обяснява с факта, че потребителите внасят ЛЕЗОС предимно самостоятелно и поради това се прави препратка към дадените по-горе заключения.
4. Заключение относно интереса на Общността
(181)
Очаква се последствията от налагането на мерки да дадат на производството на Общността възможността да си възвърне обемите на реализирани с печалба продажби на пазара на Общността и по-голям пазарен дял. Бе установено, че дъмпинговият внос в голяма степен е допринесъл за поетапното закриване на завод на едно дружество, което е част от производството на Общността и предвид влошеното състояние на производството на Общността като цяло, съществува риск в отсъствието на мерки да се наложи и други производители от Общността да закрият производствени линии или дори цели производствени мощности и да съкратят част от работната си сила. Макар, че има вероятност от настъпване на някои отрицателни последствия под формата на увеличение на цените за потребителите, счита се, че този ефект ще има ограничен характер. Необходимо е да се отчете също и че е в интерес на потребителите жизнеспособни и конкурентоспособни производители от Общността да продължат да участват активно на пазар, който вече не страда от изкривявания поради нелоялни търговски практики.
(182)
Всъщност, предвид ограничените източници на доставки в света, в интерес на потребителите от Общността е и източниците на доставки в Общността да не бъдат повече омаломощавани от дъмпингов внос, който би могъл да има за резултат по-нататъшно свиване на дейността на производството на Общността, което пък би засилвало все повече зависимостта на потребителите на ЛЕЗОС от вносни материали.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(183)
Предвид заключенията, до които бе достигнато по отношение на дъмпинга, причинените вреди и интереса на Общността, налице е необходимост от налагане на мерки върху вноса на разглеждания продукт от САЩ и Русия.
1. Равнище на отстраняване на вредите
(184)
Равнището на окончателните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчно, за да отстрани вредите, причинявани на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да надвишава констатираните дъмпингови маржове. Когато се изчисляваше размера на митото, необходим за премахване на последствията от вредоносния дъмпинг, беще преценено, че приетите мерки трябва да дават възможност на производството на Общността да покрива разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която би могла разумно да се постигне при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(185)
На базата на наличната информация бе предварително установено, че норма на печалба в размер на 5 % от оборота, която производството на Общността бе постигнало през 2001 г., би могла да се разглежда като подходящо ниво, за което може да се очаква, че би било реализирано от производството на Общността в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Следва да се отбележи, че това равнище на печалба бе използвано и при определянето на маржа на вреди в рамките на разследването, довело до налагането на действащите понастоящем мерки относно ЛЕЗОС с ширина над 500 mm. След това бе определено необходимото увеличение на цените на базата на сравнение, при същото ниво на търговия, между среднопретеглената цена на вноса, установена при изчисленията на подбиването на цените, и непричиняващата вреди цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Непричиняващата вреди цена бе получена чрез коригиране на продажната цена за всяко дружество, влизащо в състава на производството на Общността, до равновесната точка между разходи и приходи и чрез прибавяне на гореспоменатата норма на печалба. След това установената при това сравнение разлика бе изразена като процент от общия размер на цената на вноса при условия на доставка CIF.
2. Окончателни мита
(186)
В светлината на гореизложеното и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Русия и САЩ на нивото на най-ниските измежду маржовете на дъмпинг и вреди, съгласно правилото за по-малкото мито.
(187)
На базата на гореизложеното, предлаганите окончателни мита са, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Съединени американски щати
AK Steel Corporation
31,5 %
Всички други дружества
37,8 %
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК)
11,5 %
Viz Stal
0 %
Всички други дружества
11,5 %
(188)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за всяко от дружествата, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото за дадената държава, приложимо спрямо „всички други дружества“) се отнасят изключително до вноса на продукти с произход от въпросните държави и произведени от тези дружества и следователно - от конкретните юридически лица, упоменати в оперативната част на настоящия регламент. Внасяните продукти, произведени от друго дружество, което не е изрично посочено в оперативната част на настоящия регламент със своето име и адрес, включително лицата, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима спрямо „всички други дружества“.
(189)
Исканията за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след учредяване на ново юридическо лице за производство или продажби) следва незабавно да се отправят към Комисията заедно с цялата необходима информация, и по-специално относно промени в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния национален пазар и за износ, отнасящи се например до дадената промяна в наименованието или дадената промяна в юридически лица за производството и продажби. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
3. Гаранция
(190)
Един осъществяващ износ производител от САЩ и един от Русия предложиха гаранция относно цената съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(191)
Комисията счита, че гаранциите, които AK Steel Corporation и НЛМК предложиха да поемат, могат да бъдат приети, тъй като те ще отстранят вредоносния ефект на дъмпинг. Освен това, редовните подробни отчети, които дружествата се задължиха да предоставят на Комисията, ще позволят да се извършва ефикасен мониторинг и структурата на дружествата е такава, че Комисията счита, че рискът от заобикаляне на гаранциите е сведен до минимум.
(192)
За да се осигури ефикасното зачитане и мониторинг на гаранциите, когато се подава искане за освобождаване за свободно обращение на основание на поетото задължение, освобождаването от митото ще става под условието да се представи търговска фактура, съдържаща информацията, посочена в приложението, която е необходима, за да може митницата да удостовери, че пратките съответстват на търговския документ с изискваното ниво на подробност. Когато не бъде представена такава фактура или когато тя не отговаря на представения на митницата продукт, следва да се дължи антидъмпингово мито по съответната ставка.
(193)
При подозрение за неспазване, в случай на неспазване или оттегляне от поетата ценова гаранция може да бъде наложено антидъмпингово мито, съгласно член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО ПРИ МЕЖДИННОТО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ ОТНОСНО РУСИЯ
(194)
Припомня се, че както е посочено в съображение 3 на настоящия регламент, бе започнато междинно преразглеждане, за да се даде възможност за извършването на евентуално необходими промени или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, наложени върху вноса от Русия на едрогабаритни ЛЕЗОС. Това се дължеше на факта, че тези продукти попадат в обхвата на продуктите, които са обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцовани изделия със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
(195)
На базата на горните констатации и заключения, разследването установи, че трябва да бъдат наложени мерки относно ЛЕЗОС от всички ширини, съгласно описаното в съображение 3, с произход, наред с другото от Русия. Поради това се счита, че тъй като тези мерки също обхващат едрогабаритните ЛЕЗОС, продължаването на налагането на тези мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета, вече не е уместно и съответно следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати и Русия, попадащи под кодове по КН 7225 11 00 (продукти с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (продукти с ширина по-малка от 600 mm).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо, преди обмитяването, върху нетната цена с условие на доставка „освобождаване на границата на Общността“ на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Съединени американски щати
AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Всички други дружества
37,8 %
A999
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Всички други дружества
11,5 %
A999
3. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митническото облагане.
Член 2
1. Вносът, деклариран за освобождаване за свободно обращение, се освобождава от антидъмпинговите мита, наложени по силата на член 1, при условие че са произведени, изпратени и фактурирани от дружествата, от които Комисията е приела предложеното поемане на гаранции и чиито имена са посочени в съответното решение на Комисията, с актуалните изменения, и които са били внесени в съответствие с разпоредбите на същото решение на Комисията или регламент.
2. Вносът, упоменат в параграф 1 се освобождава от антидъмпинговото мито, при условие че:
а)
декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на продукта, описан в член 1, параграф 1;
б)
търговска фактура, съдържаща поне данните, посочени в приложението е представена на митническите органи на държавите-членки при представянето на декларацията за освобождаване за свободно обращение.
в)
стоките, декларирани и представени на митницата, съответстват точно на описанието в търговската фактура.
Член 3
Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета се отменя.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 август 2005 година.
REGULAMENTO (CE) N. o 1371/2005 DO CONSELHO
de 19 de Agosto de 2005
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético», originários dos Estados Unidos da América e da Rússia e que revoga o Regulamento (CE) n.o 151/2003 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinadas chapas «magnéticas» de grãos orientados originárias da Rússia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1)(«regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 3 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
1. Início do processo
(1)
Em 28 de Maio de 2004, a Comissão anunciou, através de um aviso («aviso de início») publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), o início de um processo anti-dumping relativo às importações para a Comunidade de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético», originários dos Estados Unidos da América («EUA») e da Rússia e de um reexame intercalar do direito anti-dumping aplicável às importações de determinadas chapas magnéticas de grãos orientados, de largura superior a 500 mm, originárias da Rússia.
(2)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 13 de Abril de 2004 pela Confederação Europeia da Siderurgia («Eurofer» ou «autor da denúncia») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 90 %, da produção comunitária total de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético». A denúncia continha elementos de prova de dumping no que respeita ao referido produto e de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
(3)
O reexame intercalar foi iniciado pela Comissão, por sua própria iniciativa, em conformidade com o n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, com vista a uma eventual alteração ou revogação das medidas anti-dumping definitivas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 151/2003 do Conselho (3) no que respeita às importações de chapas magnéticas de grãos orientados, de largura superior a 500 mm, originárias da Rússia. A alteração ou revogação pode revelar-se necessária pelo facto de os produtos objecto das medidas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 151/2003 serem abrangidos pela definição dos produtos sujeitos ao processo relativo às importações para a Comunidade de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético», originários dos EUA e da Rússia.
2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão informou oficialmente os produtores-exportadores da Rússia e dos EUA e os importadores/operadores comerciais e utilizadores conhecidos como interessados, os representantes dos países exportadores implicados e os produtores comunitários autores da denúncia do início do processo. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5)
Os produtores-exportadores da Rússia e dos EUA e os produtores, os importadores/operadores comerciais e os utilizadores comunitários apresentaram as suas observações por escrito. Todas as partes que solicitaram uma audição no prazo acima referido, tendo justificado o seu pedido, foram ouvidas.
3. Questionários
(6)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início.
(7)
Foram recebidas respostas de um produtor-exportador dos EUA e das suas filiais na Comunidade e de dois produtores-exportadores da Rússia e das suas filiais na Comunidade. Foram também recebidas respostas de quatro produtores, 16 utilizadores e um importador comunitários não coligados com um produtor-exportador dos países em causa.
(8)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping, do prejuízo dele decorrente e do interesse comunitário. Para o efeito, realizou visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
Produtores comunitários
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, França
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Itália
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Alemanha
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Reino Unido
Utilizadores da Comunidade
-
Areva S.A., Paris, França
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Itália
Produtores-exportadores da Rússia
-
Novolipetsky Iron & Steel Corporation («NLMK»), Lipetsk
-
VIZ Stal, Ekaterinburg
Produtores-exportadores dos EUA
-
AK Steel Corporation, Butler, Pensilvânia
Importadores coligados da Comunidade
-
AK Steel BV, Oosterhout, Países Baixos
-
AK Steel GmbH, Colónia, Alemanha
-
AK Steel Ltd., Baldock, Reino Unido
-
AK Steel s.r.l., Génova, Itália
-
Duferco Commerciale SpA, Génova, Itália
-
Duferco GmbH, Mülheim, Alemanha
Importadores coligados fora da Comunidade
-
Duferco SA, Lugano, Suíça
-
Stinol AG, Lugano, Suíça
(9)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2003 e 31 de Março de 2004 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2000 e o final do período de inquérito («período considerado»).
4. Medidas em vigor
(10)
Pelo Regulamento (CE) n.o 151/2003 do Conselho, foi instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de chapas magnéticas de grãos orientados de largura superior a 500 mm («chapas magnéticas de grãos orientados largas») originárias da Rússia, na sequência de um inquérito iniciado ao abrigo do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base. O regulamento em questão estabeleceu as taxas do direito anti-dumping aplicáveis às importações provenientes da VIZ-Stal (14,7 %) e da NLMK (40,1 %), sendo esta última também a taxa do direito residual aplicável à importações destes produtos provenientes de outras empresas da Rússia.
(11)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1000/2004 da Comissão (4), foram aceites os compromissos oferecidos pelas empresas NLMK e Viz Stal e pelas suas empresas de comercialização coligadas, no âmbito do processo anti-dumping relativo às importações de chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia, por um período de seis meses com termo em 20 de Novembro de 2004. Os referidos compromissos destinavam-se a permitir a adaptação temporária das medidas anti-dumping, que foram tornadas extensivas às importações para os 10 novos Estados-Membros na sequência do alargamento da União Europeia em 1 de Maio de 2004. O objectivo pretendido consistia em evitar um impacto súbito e excessivamente negativo sobre os importadores e os utilizadores decorrente da aplicação imediata e plena nesses 10 países das medidas objecto de extensão. Através do Regulamento (CE) n.o 1995/2004 (5), a Comissão aceitou compromissos por um período suplementar de seis meses com termo em 20 de Maio de 2005, pois considerou que continuavam a verificar-se condições para a sua aceitação.
5. Medidas provisórias
(12)
Atendendo à necessidade de prosseguir o exame de certos aspectos do inquérito e também devido à interrelação com o reexame intercalar referido no considerando (3), a Comissão decidiu prosseguir o inquérito sem instituir medidas provisórias.
(13)
No entanto, todas as partes interessadas foram informadas das conclusões preliminares do inquérito, tendo-lhes sido concedido um prazo para a apresentação de observações sobre essas conclusões. As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, as alegações relevantes foram analisadas e as conclusões alteradas quando necessário.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa são os produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «»magnético («chapas magnéticas de grãos orientados»), de qualquer largura, dos códigos NC 7225 1100 (de largura igual ou superior a 600 mm) e 7226 1100 (de largura inferior a 600 mm). Estes códigos NC são indicados a título meramente informativo.
(15)
As chapas magnéticas de grãos orientados são produzidas a partir de rolos laminados a quente de ligas de aço ao silício de diferentes espessuras, cujas estruturas do grão são orientadas de modo uniforme de forma a permitir a transmissão de um campo magnético com um elevado grau de eficiência. As ineficiências de condutividade são chamadas «perdas do núcleo» e constituem o principal indicador da qualidade do produto. Tradicionalmente, o mercado distingue entre aços de «elevada permeabilidade», ou elevada condutividade, e aços normais. Os aços de elevada permeabilidade permitem obter menores perdas do núcleo, seja qual for a espessura das chapas. As chapas de aço de grãos orientados são em seguida, se necessário, cortadas nas diferentes larguras especificadas pelos clientes. Este processo é designado por guilhotinagem. O produto em causa é utilizado pelos fabricantes de aparelhos electromagnéticos e transformadores destinados às empresas de produção e de distribuição de energia eléctrica.
(16)
Não obstante as diferenças de permeabilidade, espessura e largura, todos os tipos de chapas magnéticas de grãos orientados apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e têm essencialmente as mesmas utilizações de base.
(17)
No que respeita ao inquérito de reexame relativo às chapas magnéticas de grãos orientados largas referido no considerando (3) supra, deve ter-se em conta que em diversas ocasiões se constatou que as medidas anti-dumping em vigor, referidas no considerando (10), tinham sido contornadas através do corte dos rolos de aço de grãos orientados antes da sua exportação para a Comunidade. Com efeito, frequentemente, os utilizadores comunitários compraram chapas magnéticas de grãos orientados largas que guilhotinaram depois segundo as medidas necessárias. Após a instituição das medidas, as chapas magnéticas de grãos orientados passaram a ser cortadas pelos produtores ou exportadores em peças com uma largura máxima de 500 mm antes de serem exportadas, daí resultando um produto não abrangido pelo âmbito das medidas.
(18)
Um produtor-exportador alegou que as chapas magnéticas de grãos orientados estreitas (por ele definidas como as de largura inferior a 500 mm) devem ser distinguidas das chapas magnéticas de grãos orientados largas (de largura igual ou superior a 500 mm), porque as chapas largas não podem ser substituídas pelas estreitas e porque as chapas estreitas e largas estão sujeitas a diferentes condições de concorrência. O argumento relativo às diferentes condições de concorrência baseia-se na constatação de que os utilizadores finais encomendam e compram directamente chapas magnéticas de grãos orientados com uma largura que corresponde precisamente às suas especificações a fim de evitar o custo da guilhotinagem, em vez de comprarem rolos mais largos do que os exigidos pelos seus processos de produção e de terem que se ocupar eles próprios da guilhotinagem, o que além do mais os obriga na maior parte dos casos a recorrer a subcontratantes especializados.
(19)
O argumento relativo à falta de permutabilidade baseia-se no facto de que, embora as chapas estreitas possam ser substituídas por chapas largas que são seguidamente guilhotinadas, o inverso é obviamente impossível. O exportador em causa fez referência ao processo anti-dumping relativo a «certo calçado com parte superior de matérias têxteis originário da República Popular da China e da Indonésia» (6), no qual se considerou que os sapatos de interior não podiam ser usados no exterior e que deviam, portanto, ser considerados produtos distintos.
(20)
No que respeita ao processo anti-dumping acima referido, concluiu-se que os sapatos de interior e de exterior eram produtos distintos porque os primeiros têm características físicas de base distintas que os tornam inadequados para a utilização no exterior. A situação é portanto diferente no presente caso, pois o inquérito concluiu que, independentemente da sua largura, as chapas magnéticas de grãos orientados são feitas do mesmo material de base e têm as mesmas características de base e utilizações finais comparáveis. Além disso, deve notar-se que mesmo uma permutabilidade parcial entre produtos é suficiente para que sejam considerados um produto único para efeitos de um inquérito anti-dumping e, no caso das chapas magnéticas de grãos orientados, conforme foi explicado no considerando (17), há permutabilidade.
(21)
O segundo argumento aduzido por este produtor-exportador baseia-se na constatação de que os utilizadores finais utilizam preferencialmente chapas magnéticas de grãos orientados com larguras que obedecem às suas especificações técnicas para efeitos de produção. No entanto, verificou-se que, como procedimento habitual, certos utilizadores finais guilhotinam eles próprios o material ou adquirem a exportadores da Rússia chapas magnéticas de grãos orientados estreitas cortadas grosseiramente que não estão sujeitas a qualquer direito anti-dumping, guilhotinando subsequentemente o material importado de acordo com as suas especificações exactas. Além disso, a existência generalizada de empresas de guilhotinagem e de centros de serviços siderúrgicos na Comunidade é ilustrativa do facto de que as chapas magnéticas de grãos orientados nem sempre deixam as fábricas dos produtores com as dimensões específicas exigidas pelo utilizador final. Consequentemente, as alegações deste produtor-exportador foram rejeitadas.
(22)
Por conseguinte, conclui-se que, para efeitos do presente processo anti-dumping, todos os tipos do produto em causa são considerados como um único produto.
2. Produto similar
(23)
Concluiu-se que o produto exportado para a Comunidade proveniente da Rússia e dos EUA, o produto fabricado e vendido no mercado interno na Rússia e nos EUA e o produto fabricado e vendido na Comunidade pelos produtores comunitários apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e se destinam às mesmas utilizações de base, sendo, por conseguinte, considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Metodologia geral
(24)
Para determinar o valor normal, a Comissão começou por estabelecer, relativamente a cada produtor-exportador, se a totalidade das suas vendas do produto em causa no mercado interno era representativa em comparação com as respectivas exportações totais para a Comunidade. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, as vendas efectuadas no mercado interno são consideradas representativas quando o volume total das vendas realizadas no mercado interno por cada produtor-exportador representar, pelo menos, 5 % do seu volume total de exportações para a Comunidade.
(25)
Relativamente a cada tipo do produto vendido pelos produtores-exportadores nos respectivos mercados internos que se concluiu ser directamente comparável ao tipo do produto em causa vendido para exportação para a Comunidade, foi examinado se as vendas no mercado interno eram suficientemente representativas na acepção do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um dado tipo de chapas magnéticas de grãos orientados foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas no mercado interno desse tipo do produto, efectuadas durante o período de inquérito, representou pelo menos 5 % do volume total de vendas do tipo de chapas magnéticas de grãos orientados comparável exportado para a Comunidade.
(26)
Seguidamente, a Comissão examinou se as vendas de cada tipo do produto realizadas no mercado interno por cada produtor-exportador podiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, na acepção do n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base, determinando a proporção de vendas rentáveis do tipo em causa a clientes independentes.
(27)
Nos casos em que o volume de vendas desse tipo de chapas magnéticas de grãos orientados, efectuadas a um preço líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume de vendas total desse tipo do produto e em que o preço médio ponderado desse tipo foi igual ou superior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada dos preços de todas as vendas efectuadas no mercado interno durante o período de inquérito, independentemente de serem ou não rentáveis. Nos casos em que o volume de vendas rentáveis de um tipo de chapas magnéticas de grãos orientados representava, no máximo, 80 % do volume total das vendas desse tipo do produto, ou em que o preço médio ponderado desse tipo do produto era inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo, desde que essas vendas representassem, pelo menos, 10 % do volume total de vendas desse tipo do produto. Nos casos em que o volume das vendas rentáveis de qualquer tipo de chapas magnéticas de grãos orientados representava menos de 10 % do volume total das vendas desse tipo do produto, considerou-se que esse tipo específico não tinha sido vendido em quantidades suficientes para que o preço no mercado interno pudesse constituir uma base adequada para a determinação do valor normal.
(28)
Sempre que os preços no mercado interno de um determinado tipo do produto vendido por um produtor-exportador não puderam ser utilizados para determinar o valor normal, foi necessário recorrer a outro método. Para este efeito, a Comissão utilizou o valor normal calculado. Em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal calculado foi determinado adicionando aos custos de produção dos tipos do produto exportados suportados pelo exportador, ajustados sempre que necessário, um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e uma margem razoável de lucro.
2. Estados Unidos da América
(29)
Relativamente ao produtor-exportador que colaborou no inquérito, concluiu-se que as vendas do produto em causa no mercado interno não podiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais dado que quantidades significativas do produto, neste caso mais de 90 % do volume vendido no mercado interno, tinham sido vendidas a preços inferiores aos custos unitários. Além disso, estabeleceu-se que o preço de venda médio ponderado das vendas no mercado interno era inferior ao custo de produção unitário médio ponderado durante o período de inquérito.
(30)
Assim, os preços no mercado interno do produto em causa vendido pelo produtor-exportador não puderam ser utilizados para estabelecer o valor normal, que teve que ser um valor calculado, em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(31)
O valor normal calculado foi determinado com base nos custos de produção do produtor-exportador acrescidos de um montante correspondente aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais, bem como aos lucros. Os montantes estabelecidos para os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e para os lucros foram os aplicáveis à produção e às vendas da mesma categoria geral de produtos siderúrgicos, no decurso de operações comerciais normais, do produtor-exportador em causa no mercado interno, em conformidade com o n.o 6, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base.
(32)
O custo de produção total foi determinado para cada tipo relevante do produto consoante a qualidade de aço, a espessura e o facto de o produto em causa ter sido vendido em rolos inteiros ou guilhotinados. No último caso, os custos da guilhotinagem tiveram que ser tidos em conta.
(33)
Os preços de exportação foram determinados com base nos preços pagos ou a pagar pelo produto em causa vendido para consumo na Comunidade, em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
(34)
O produtor-exportador não vendeu directamente o produto em causa a clientes independentes da Comunidade, tendo todas as vendas sido efectuadas através de filiais coligadas na Comunidade. Assim, em conformidade com o n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base, foi determinado um preço de exportação calculado, com base nos preços de revenda a clientes independentes da Comunidade. Foram efectuados ajustamentos em relação a todos os custos suportados entre a importação e a revenda pelos importadores coligados, incluindo os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e uma margem razoável de lucro.
(35)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização, foram devidamente tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, diferenças que alegada e comprovadamente afectavam os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Assim, foram efectuados ajustamentos no respeitante aos custos de transporte, seguro, crédito e encargos bancários correspondentes, encargos de importação e custos da guilhotinagem, sempre que aplicável e justificado.
(36)
O ajustamento relativo aos custos da guilhotinagem foi necessário para permitir a comparação correcta entre chapas magnéticas de grãos orientados consoante estas tinham sido importadas sob a forma de rolos inteiros e seguidamente vendidas como tal na Comunidade, importadas sob a forma de rolos inteiros e vendidas após a guilhotinagem na Comunidade ou importadas como material guilhotinado e vendidas como tal ou após guilhotinagem subsequente na Comunidade, em conformidade com o n.o 10, alínea k), do artigo 2.o do regulamento de base.
(37)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e os preços de exportação médios ponderados por tipo do produto, determinados conforme atrás determinado.
(38)
Nessa base, foi estabelecida a seguinte margem de dumping, expressa em percentagem do preço CIF, na fronteira comunitária, do produto não desalfandegado:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %.
(39)
Relativamente aos EUA, e dado que existiam provas de que um exportador conhecido não tinha deliberadamente colaborado no inquérito, a margem de dumping residual para este produtor-exportador deve ser estabelecida ao nível da margem mais elevada determinada para as vendas dos tipos representativos do produto efectuadas pelo produtor da Comunidade que colaborou no inquérito, que é de 60,6 %.
3. Rússia
(40)
O valor normal foi estabelecido de acordo com a metodologia geral explicada nos considerandos (24) a (28).
(41)
Para o único tipo de chapas magnéticas de grãos orientados do qual entre 10 % e 80 % das vendas no mercado interno tinham sido efectuadas em quantidades suficientes no decurso de operações comerciais normais, o valor normal baseou-se no preço efectivo praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada dos preços das vendas no mercado interno desse tipo do produto efectuadas no decurso de operações comerciais normais durante o período de inquérito.
(42)
Quanto aos restantes tipos do produto cujas vendas no mercado interno não eram representativas, o valor normal foi calculado, em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, adicionando aos custos de produção dos tipos do produto exportados um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como uma margem de lucro razoável, montante esse que foi determinado com base nos dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar no decurso de operações comerciais normais, efectuadas pelo produtor-exportador sujeito a inquérito, em conformidade com o n.o 6, primeira frase, do artigo 2.o do regulamento de base.
(43)
As vendas de exportação para a Comunidade foram efectuadas directamente a clientes independentes e através de uma empresa coligada na Suíça. Relativamente a esta última, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços de revenda ao primeiro comprador independente na Comunidade.
(44)
O produtor-exportador alegou que os produtos originários da Rússia importados para a Comunidade não podem ser comparados com os produtos produzidos na Comunidade devido às diferenças de qualidade: alegadamente, as chapas magnéticas de grãos orientados do produtor-exportador têm mais defeitos de superfície e perdas do núcleo superiores e apresentam, em certa medida, diferentes qualidades. Este produtor-exportador solicitou, pois, um ajustamento respeitante às diferenças de qualidade.
(45)
Para o cálculo das margens de dumping, é efectuada uma comparação ao nível dos tipos do produto correspondentes a qualidades de aço com intervalos específicos para as perdas do núcleo. As normas americanas e russas foram comparadas com as europeias, tendo em conta todas as características relevantes do produto. Foram também efectuadas comparações a nível da produção e das vendas dos produtos de primeira qualidade. O pedido relativo a um ajustamento para atender às diferenças de qualidade efectuado por um produtor-exportador foi, pois, rejeitado. Para o cálculo da subcotação dos preços referida nos considerandos (78) a (83), foi seguida a mesma metodologia.
(46)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados numa base à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. A fim de garantir uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, tiveram-se em conta, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, as diferenças de determinados factores que se alegou e demonstrou influenciarem os preços e a comparabilidade dos mesmos. Por conseguinte, foram efectuados ajustamentos para ter em conta as diferenças a nível de transporte, seguro, embalagem, custos de crédito e encargos bancários correspondentes e impostos indirectos. Foram igualmente efectuados ajustamentos nos casos em que as vendas de exportação foram realizadas por intermédio de uma empresa coligada estabelecida num país terceiro, em conformidade com o n.o 10, alínea i), do artigo 2.o do regulamento de base.
(47)
O produtor-exportador alegou que tinham ocorrido erros administrativos nos cálculos e, após verificação, as alegações foram aceites e os cálculos devidamente corrigidos.
(48)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto em causa exportado para a Comunidade foi comparado com o preço de exportação médio ponderado de cada tipo correspondente do produto em causa.
(49)
Essa comparação revelou a existência de dumping no que diz respeito ao produtor-exportador que colaborou no inquérito. A margem de dumping, expressa em percentagem do preço de importação CIF, na fronteira comunitária, do produto não desalfandegado é a seguinte:
NLMK, Lipetsk: 11,5 %
(50)
Concluiu-se que as vendas do produto em causa no mercado interno tinham sido globalmente representativas, mas não tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, pois quantidades significativas do produto, neste caso mais de 90 % do volume das vendas em causa, tinham sido vendidas a preços inferiores aos custos unitários. Além disso, estabeleceu-se que o preço de venda médio ponderado das vendas no mercado interno era inferior ao custo de produção unitário médio ponderado durante o período de inquérito.
(51)
Atendendo a que os preços do produto em causa vendido pelo produtor-exportador no mercado interno não puderam ser utilizados para estabelecer o valor normal, este teve que ser calculado, em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(52)
O valor normal foi calculado com base nos custos totais de produção do produtor-exportador, isto é, os custos de produção mais um montante correspondente aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais, bem como a uma margem de lucro razoável, montante que foi determinado com base nos dados concretos relativos à produção e às vendas efectuadas pelo produtor-exportador sujeito a inquérito, em conformidade com o n.o 6, primeira frase, do artigo 2.o do regulamento de base.
(53)
Note-se que, durante o período de inquérito, a Viz Stal adquiriu as suas principais matérias-primas, ou seja, rolos ou folhas laminados a quente, a dois fornecedores: à US Steel Kosice e à empresa russa Magnitogorsk. No inquérito relativo às chapas magnéticas de grãos orientados largas, referido no considerando (10), concluiu-se que a relação entre a última empresa e a Viz Stal era de grande proximidade e que os preços de compra a esse fornecedor não se podiam considerar fiáveis. A este respeito, a determinação do custo de produção, e mais especificamente do custo das principais matérias-primas, baseou-se exclusivamente no preço dos rolos adquiridos ao produtor/fornecedor eslovaco independente, a US Steel Kosice. Ao preço franco-fronteira eslovaca adicionou-se o custo do transporte para Ekaterinburg, os custos de seguro e os custos de crédito baseados nas condições de pagamento. De acordo com esse cálculo, os rolos laminados a quente representaram 61,4 % dos custos totais de produção de chapas magnéticas de grãos orientados deste produtor-exportador.
(54)
O custo de produção total foi determinado para cada tipo relevante do produto consoante a qualidade de aço e a espessura e o facto de o produto em causa ter sido vendido em rolos inteiros ou guilhotinados, tendo, neste último caso, sido necessário ter em conta os custos da guilhotinagem.
(55)
A Viz Stal não vendeu directamente o produto em causa a clientes independentes da Comunidade. Todas as suas vendas foram efectuadas a filiais na Comunidade. Assim, o preço de exportação foi calculado, em conformidade com o n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base, com base nos preços de revenda a clientes independentes. Foram efectuados ajustamentos a fim de ter em conta todos os custos suportados pelos referidos importadores coligados entre a importação e a revenda, incluindo as despesas de venda, os encargos gerais e as despesas administrativas e uma margem razoável de lucro, em conformidade com o n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base.
(56)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização, foram devidamente tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, diferenças que alegada e comprovadamente afectavam os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Assim, foram efectuados ajustamentos no respeitante aos custos de transporte, seguro, movimentação, custos de crédito e encargos bancários correspondentes e custos de importação e guilhotinagem, sempre que aplicável e justificado.
(57)
O ajustamento relativo aos custos da guilhotinagem foi necessário para permitir a comparação correcta entre chapas magnéticas de grãos orientados consoante estas tinham sido importadas sob a forma de rolos inteiros e seguidamente vendidas como tal na Comunidade, importadas sob a forma de rolos inteiros e vendidas após a guilhotinagem na Comunidade ou importadas como material guilhotinado e vendidas como tal ou após guilhotinagem subsequente na Comunidade, em conformidade com o n.o 10, alínea k), do artigo 2.o do regulamento de base.
(58)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e os preços de exportação médios ponderados por tipo do produto, conforme atrás determinado.
(59)
Quanto às exportações para a Comunidade efectuadas por este produtor-exportador, o inquérito não revelou a existência de dumping.
(60)
Concluiu-se que as importações para a Comunidade não eram objecto de dumping tanto no caso dos rolos inteiros como dos rolos guilhotinados de todos os diferentes tipos do produto, o que engloba, pois, tanto as chapas magnéticas de grãos orientados largas como as estreitas.
(61)
A colaboração dos produtores-exportadores foi elevada, tendo abrangido a totalidade das importações para a Comunidade conhecidas. Relativamente a um produtor-exportador russo, constatou-se um dumping de 11,5 % durante o período de inquérito, não tendo o inquérito relativo ao outro produtor-exportador que colaborou no inquérito revelado quaisquer importações objecto de dumping para a Comunidade. A margem de dumping residual foi estabelecida ao nível da margem relativa ao produtor-exportador para o qual se verificou existir dumping.
D. INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
1. Produção comunitária
(62)
Na Comunidade, as chapas magnéticas de grãos orientados são fabricadas por seis produtores. Os três produtores comunitários autores da denúncia estão estabelecidos na Alemanha, em França e em Itália, pertencendo todos ao mesmo grupo. Os outros produtores estão estabelecidos na Polónia, na República Checa e no Reino Unido.
(63)
O inquérito permitiu concluir que esses seis produtores constituem a produção comunitária total na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
2. Definição de indústria comunitária
(64)
Além dos três produtores comunitários (coligados) autores da denúncia, um outro produtor comunitário colaborou também plenamente no inquérito. Constatou-se que a produção total destas quatro empresas representava cerca de 90 % da produção comunitária total do produto em causa.
(65)
Considera-se, pois, que esses quatro produtores comunitários constituem a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base, sendo a seguir designados por «indústria comunitária».
(66)
No que respeita aos dois outros produtores comunitários, um não se manifestou e o outro, tendo embora apoiado o processo, não pôde ser considerado parte da indústria comunitária pois forneceu apenas algumas informações de base relativamente à sua produção e volume de vendas.
E. PREJUÍZO
1. Consumo comunitário
(67)
O consumo comunitário foi estabelecido com base nas vendas no mercado comunitário a) da indústria comunitária, b) dos outros produtores comunitários, que forneceram também algumas informações gerais, e c) das importações para o mercado comunitário provenientes de todos os países terceiros, tal como comunicadas pelo Eurostat e tendo também e conta os dados apresentados pelos produtores-exportadores dos países em causa que colaboraram no inquérito.
(68)
Nessa base, o consumo comunitário evoluiu da seguinte forma:
2000
2001
2002
2003
PI
Consumo comunitário (toneladas métricas)
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
108
96
92
92
Origem: respostas ao questionário verificadas, informações fornecidas por outro produtor comunitário, informações constantes da denúncia, Eurostat
(69)
O consumo comunitário começou por aumentar 8 % entre 2000 e 2001, mas apresentou em seguida uma descida significativa e contínua de 15 %. Durante todo o período considerado, a diminuição do consumo foi de 8 %. A descida contínua do consumo explica-se por uma diminuição da procura por parte da indústria a jusante, ou seja, os produtores de transformadores, nomeadamente devida à diminuição do número de novos projectos industriais que necessitam de transformadores eléctricos.
2. Importações provenientes dos países em causa
(70)
A Comissão analisou se os efeitos das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa deviam ser avaliados cumulativamente, em conformidade com os critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. Esse artigo prevê que as importações sejam avaliadas cumulativamente se a margem de dumping estabelecida para as importações de cada país for superior à margem de minimis, na acepção do n.o 3 do artigo 9.o do regulamento de base, e o volume das importações de cada país não for insignificante e se as condições de concorrência entre os produtos importados e entre estes e o produto similar comunitário justificar essa avaliação.
(71)
Note-se que se concluiu que um produtor-exportador da Rússia não praticava dumping. Assim, as importações desse produtor-exportador não foram tidas em conta aquando da análise da adequação ou não de uma avaliação cumulativa das importações.
(72)
Apurou-se que as margens de dumping estabelecidas para cada um dos países em causa eram superiores às margens de minimis. Além disso, o volume das importações objecto de dumping provenientes de cada um desses países não era insignificante, isto é, essas importações representavam no caso dos EUA e da Rússia, respectivamente, cerca de 10 % e 3 % do consumo comunitário durante o período de inquérito.
(73)
No que respeita às condições de concorrência entre as importações objecto de dumping e entre estas e o produto similar comunitário, concluiu-se que as chapas magnéticas de grãos orientados vendidas pelos países em causa e as vendidas pela indústria comunitária eram similares em todos os aspectos e distribuídas pelas mesmas vias de comercialização. O inquérito revelou que os preços de importação no caso de ambos os países apresentavam uma tendência decrescente similar, sobretudo durante a segunda parte do período considerado e que esses preços provocavam uma subcotação dos preços da indústria comunitária. Daí resultou uma baixa geral apreciável dos preços das chapas magnéticas de grãos orientados vendidas pela indústria comunitária.
(74)
Conclui-se, portanto, que as importações objecto de dumping provenientes dos países em causa devem ser avaliadas cumulativamente.
(75)
O quadro supra mostra que as importações para a Comunidade de chapas magnéticas de grãos orientados provenientes dos países em causa aumentou para mais do triplo durante o período considerado.
Parte de mercado das importações objecto de dumping
2000
2001
2002
2003
PI
Parte de mercado
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Origem: Eurostat e produtor-exportador que colaborou no inquérito
(76)
O aumento contínuo da parte de mercado verificou-se no contexto de uma diminuição global do consumo comunitário. Esta situação verificou-se especialmente a partir de 2002, período em que, não obstante uma diminuição significativa do consumo comunitário, a parte de mercado aumentou de 6,6 % para 13 %. O aumento mais significativo da parte de mercado ocorreu no período 2002/2003, quando as importações objecto de dumping aumentaram mais de 5 pontos percentuais. Este valor correspondeu a um aumento de 65 % do volume das importações.
Evolução dos preços das importações objecto de dumping
2000
2001
2002
2003
PI
Euros/tonelada métrica
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
124
121
99
98
Origem: Eurostat e produtor-exportador que colaborou no inquérito
(77)
O preço das importações objecto de dumping começou por aumentar 24 % entre 2000 e 2001, o que se deveu sobretudo ao aumento da procura de chapas magnéticas de grãos orientados observado nesse período. Em seguida, os preços desceram continuamente, de [...] euros/tonelada em 2001 para [...] euros/tonelada durante o período de inquérito, o que corresponde a uma diminuição de 20 %. A diminuição do preço médio foi especialmente acentuada entre 2002 e 2003 (-20 %). Durante todo o período considerado, a diminuição do preço unitário médio das importações objecto de dumping foi de 2 %.
(78)
A Comissão examinou se os produtores-exportadores dos países em causa tinham subcotado os preços da indústria comunitária durante o período de inquérito. Para efeitos desta análise, os preços CIF dos produtores-exportadores foram ajustados para o nível fronteira comunitária, depois do desalfandegamento do produto. Estes preços foram, em seguida, comparados com os preços da indústria comunitária ao nível à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização e relativamente aos tipos do produto comparáveis.
(79)
Um produtor-exportador russo alegou que, aquando da avaliação da subcotação dos preços (e da margem de eliminação do prejuízo), deviam ser efectuados ajustamentos no que respeita às diferenças de qualidade entre as chapas magnéticas de grãos orientados produzidas e vendidas por este produtor-exportador e as produzidas pela indústria comunitária. Segundo este produtor-exportador, para os mesmos tipos de chapas magnéticas de grãos orientados, a qualidade dos produtos por ele produzidos seria consideravelmente inferior à qualidade dos produtos produzidos pela indústria comunitária.
(80)
A este respeito, deve notar-se primeiramente que tal ajustamento foi, com efeito, concedido no inquérito original, em 1996, mas que o inquérito relativo ao reexame e prorrogação dessas medidas na sequência de um reexame da caducidade em 2003 tinha já concluído que o ajustamento relativo à qualidade deixara de se justificar na sequência da modernização das instalações de produção russas (7).
(81)
Além disso, foi pedido aos utilizadores que apresentassem as suas observações sobre a comparabilidade das chapas magnéticas de grãos orientados importadas da Rússia com as adquiridas à indústria comunitária e nenhum dos utilizadores que colaboraram mencionou qualquer diferença significativa de qualidade. Só um utilizador mencionou que a qualidade dos produtos russos é ligeiramente inferior à dos produtos comunitários, mas esse utilizador não fundamentou essa afirmação. Além disso, o mesmo utilizador referiu também que ambos os produtos são perfeitamente permutáveis e que a sua empresa tinha passado a utilizar os produtos russos devido à diferença significativa dos preços. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(82)
Com base nos preços dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, as margens de subcotação constatadas por país, expressas em percentagem dos preços da indústria comunitária, são as seguintes:
País
Subcotação dos preços
EUA
14,4 %
Rússia
Entre 6,1 % e 26,6 %
(83)
No que respeita à Rússia, foi estabelecida uma margem de subcotação de 6,1 % para o produtor-exportador relativamente ao qual não havia sido determinada qualquer margem de dumping. A outra percentagem diz respeito ao outro produtor-exportador que colaborou no inquérito.
3. Situação da indústria comunitária
(84)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que afectam a situação da indústria comunitária.
(85)
Atendendo ao número limitado de produtores comunitários pertencentes a dois grupos e de produtores-exportadores em causa, os valores que lhes dizem respeito foram apresentados apenas sob a forma de índices e de intervalos.
(86)
Durante todo o período considerado, o volume de produção da indústria comunitária diminuiu 2 %. Mais especificamente, a produção aumentou primeiramente 4 % entre 2000 e 2001 e, em seguida, diminuiu continuamente entre 2001 e o período de inquérito (cerca de 5 %).
(87)
Os dados comunicados relativamente à capacidade dizem respeito à capacidade técnica e não à capacidade teórica, o que significa que foi efectuada uma dedução que inclui os ajustamentos, considerados normais pela indústria, relativamente aos períodos de férias, tempo de instalação, manutenção e outras paragens habituais. O aumento da capacidade de produção em 2001/2002 teve por objectivo responder ao aumento da procura em 2001. A capacidade diminuiu em 2003 e no período de inquérito porque um produtor alterou ligeiramente o seu processo de produção, o que teve por consequência a redução da capacidade técnica. Nesta base, a capacidade de produção aumentou 4 % durante o período considerado. Conforme a seguir exposto no considerando (102), esse aumento está ligado a investimentos efectuados com o objectivo de modernizar o equipamento de produção existente, melhorando assim a sua eficiência, consistindo portanto sobretudo em aquisições de equipamento de substituição. Deve também referir-se que o aumento da capacidade se verificou numa altura em que a indústria comunitária ainda era rentável. Além disso, esses investimentos têm que ser entendidos como uma resposta ao aumento da procura em 2001 e à luz do cash flow de que a Comunidade dispunha na altura.
(88)
A diminuição da taxa de utilização da capacidade resultou de um ligeiro aumento da capacidade de produção, combinado com um decréscimo do volume de produção, que, durante o período considerado, foi de 5 pontos percentuais.
(89)
Certos tipos do produto similar são produzidos pela indústria comunitária especificamente por encomenda, não integrando, portanto, as existências. São, no entanto, produzidos numa base regular outros tipos, mais correntes, de chapas magnéticas de grãos orientados cujas vendas dependem da evolução do mercado em termos de procura e de preços. É, pois, claro que o aumento global das existências durante o período considerado indica que a indústria comunitária teve dificuldade em vender os tipos mais correntes do produto similar, sobretudo durante 2002, quando as existências aumentaram 46 % em comparação com 2001, e em 2003, quando aumentaram ainda 3,5 % relativamente ao ano anterior.
(90)
A diminuição das existências (23,5 %) entre 2003 e o período de inquérito é explicada por um aumento global das vendas durante esse período. Deve, no entanto, ter-se presente que o período de inquérito não corresponde a um ano civil, o que pode afectar a comparabilidade do nível das existências relativamente aos outros anos. No final do período considerado, o nível das existências excedia em 22 % o de 2000.
(91)
O volume de vendas da indústria comunitária no mercado comunitário diminuiu 19 % durante o período considerado, isto é, de cerca de [...] toneladas em 2000 para cerca de [...] toneladas no período de inquérito. Inicialmente, o volume de vendas aumentou [...] toneladas entre 2000 e 2001 (9 %), após o que diminuiu [...] toneladas (26 %) no período subsequente, até ao final do período de inquérito. O aumento entre 2003 e o período de inquérito pode ser explicado pelo facto de a indústria comunitária ter diminuído os seus preços de venda (infra) a fim de recuperar a sua parte de mercado.
(92)
Durante o período global considerado, a parte de mercado da indústria comunitária desceu 8,2 pontos percentuais. Mais especificamente, não obstante um aumento de 9 % do volume de vendas entre 2000 e 2001, a indústria comunitária não conseguiu mais do que manter a sua parte de mercado, que apresentou meramente um aumento de 0,5 ponto percentual durante esses anos. No período compreendido entre 2001 e o período de inquérito, a parte de mercado da indústria comunitária baixou 8,7 pontos percentuais. Essa perda da parte de mercado verificou-se numa altura em que o consumo diminuiu 15 %, indicando assim que as vendas da indústria comunitária diminuíram mais do que o consumo. Ao mesmo tempo, as partes de mercado dos países em causa aumentaram continuamente.
(93)
O preço unitário médio de venda aumentou primeiramente 8,6 % em 2001, tendo em seguida aumentado 2,6 % em 2002. Após essa data, a indústria comunitária viu-se confrontada com uma descida significativa e contínua dos preços, que foi especialmente acentuada entre 2003 e o período de inquérito, com uma descida dos preços de 6,3 %. Esta diminuição dos preços foi necessária para permitir à indústria comunitária manter a sua parte de mercado.
(94)
O quadro supra aponta para uma descida importante dos preços de venda da indústria comunitária a partir de 2002. Essa descida coincidiu com um período em que os preços das importações objecto de dumping diminuíram significativamente, o que permitiu a essas importações beneficiar de um aumento importante da parte de mercado.
(95)
A pressão sobre os preços de venda da indústria comunitária foi de tal ordem que esta não foi rentável em 2003 e durante o período de inquérito, conforme a seguir explicado.
(96)
O quadro infra mostra a evolução do preço unitário de venda comunitário em comparação com os custos de produção correspondentes, que são sobretudo os custos da matéria-prima, ou seja, rolos laminados a quente, que representam em média cerca de 70 % dos custos totais de produção do produto em causa:
Índice: 2000 = 100
2000
2001
2002
2003
IP
Preço unitário
100
109
111
106
99
Custo total de produção unitário
100
103
107
105
106
Origem: respostas ao questionário verificadas
(97)
Em 2001/2002, os preços de venda aumentaram, em média, mais do que os custos de produção correspondentes. Durante esse período, a evolução dos preços acompanhou a dos custos, sendo a rentabilidade positiva, conforme a seguir indicado. Em 2003, os preços baixaram significativamente, tornando-se a rentabilidade negativa, não obstante uma diminuição dos custos médios durante esse ano. Durante o período de inquérito, o ligeiro aumento dos custos de produção, sobretudo da matéria-prima, não se pôde reflectir nos preços, que diminuíram de forma acentuada, provocando perdas significativas. A descida dos preços esteve pois associada a uma contenção dos preços, isto é, à incapacidade da indústria comunitária de aumentar os seus preços a fim de reflectir o aumento dos custos.
(98)
Em 2000, os resultados financeiros de certos produtores comunitários foram significativamente afectados pelos custos de arranque e também por problemas técnicos decorrentes de um investimento importante em 1999 relativo ao equipamento de produção. A rentabilidade geral da indústria comunitária foi, pois, consequentemente afectada. Dado que o ano de 2000 foi atípico, não pode ser considerado um ponto de partida representativo para analisar uma tendência. As vendas da indústria comunitária no mercado comunitário tornaram-se rentáveis durante 2001 e 2002, devido também a um aumento da procura da indústria a jusante e a um nível de preços satisfatório. A partir daí, a descida significativa dos preços teve um efeito negativo directo na rentabilidade. Com efeito, a partir de 2003 passou a verificar-se um prejuízo nas vendas no mercado comunitário, tendo as perdas atingido mesmo cerca de -5 % do volume de negócios durante o período de inquérito.
(99)
Para efeitos do presente inquérito, a rentabilidade dos investimentos corresponde ao lucro, expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. Dado que as empresas que constituem a indústria comunitária operam sobretudo, senão exclusivamente, a nível da produção e da venda do produto similar, a rentabilidade dos investimentos foi estabelecida em relação à sua situação global. Nessa base, a rentabilidade dos investimentos acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rentabilidade global acima referida durante todo o período considerado, tendo subido de cerca de 0 % em 2000 para cerca de 20 % em 2002 e diminuído, em seguida, continuamente até atingir cerca de -30 % no período de inquérito.
(100)
O cash flow líquido (entradas e saídas) das actividades de exploração diminuiu de cerca de XX milhões de euros em 2000 para cerca de -XX milhões de euros no período de inquérito, tendo alcançado um pico em 2001 e 2002 e diminuído seguidamente de forma acentuada em 2003, atingindo o seu ponto mais baixo durante o período de inquérito. Em consequência, a indústria comunitária recorre, em média, cada vez mais a empréstimos para financiar as suas actividades e investimentos.
(101)
O inquérito revelou que as necessidades de capital de vários produtores comunitários foram negativamente afectadas pela sua situação financeira difícil. Embora a maior parte dessas empresas pertençam a grandes empresas siderúrgicas, as necessidades de capital nem sempre são plenamente satisfeitas, visto que os recursos financeiros são, nessas grandes empresas, geralmente atribuídos às entidades mais rentáveis.
(102)
O montante total dos investimentos da indústria comunitária relacionados com o produto similar diminuíram cerca de 50 % entre 2000 e o período de inquérito. O inquérito mostrou que, para esta indústria, é vital manter um certo nível de investimento a fim de permanecer competitiva. Os investimentos destinaram-se sobretudo à modernização, pouco tendo incidido no aumento da capacidade. Note-se, no entanto, que os investimentos de modernização tendem, em regra, a aumentar ligeiramente a capacidade técnica simplesmente porque um equipamento mais moderno é mais eficaz e produtivo.
(103)
Entre 2000 e o período de inquérito, o consumo comunitário diminuiu 8 %, tendo o volume de vendas da indústria comunitária diminuído 20 %. A parte de mercado da indústria comunitária baixou, assim, de forma significativa, enquanto que durante o mesmo período a parte de mercado das importações em causa aumentou 12,8 pontos percentuais.
(104)
O nível do emprego na indústria comunitária manteve-se estável entre 2000 e 2001, tendo diminuído nos anos seguintes, com uma redução total de 5 % em comparação com o início do período considerado.
(105)
Durante o período considerado, o salário médio por trabalhador permaneceu estável e abaixo da taxa de inflação. Dado que, conforme se pode ver no quadro anterior, a taxa de emprego diminuiu durante esse período, o custo total dos salários diminuiu também.
(106)
A produtividade da mão-de-obra da indústria comunitária, medida em produção anual por trabalhador, aumentou primeiramente 4 % de 2000 a 2001, tendo diminuído em seguida cerca de 2 % entre 2001 e 2002 e subido novamente em 2003 e no período de inquérito. No final do período considerado, a produtividade era 3 % superior à constatada no início do período. O aumento da produtividade pode explicar-se parcialmente pelos investimentos destinados a melhorar a eficácia do equipamento existente, conforme exposto no considerando (102).
(107)
Atendendo ao volume e aos preços das importações provenientes dos países em causa, o impacto sobre a indústria comunitária da amplitude da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável, sobretudo num mercado transparente e, portanto, altamente sensível aos preços, com é o do produto em causa.
(108)
Conforme já referido, as medidas relativas às importações de chapas magnéticas de grãos orientados de largura superior a 500 mm originárias da Rússia estiveram em vigor durante todo o período considerado. No entanto, recorda-se que essas medidas incidiram apenas numa parte dos produtos abrangidos pelo presente inquérito, que incluem as chapas magnéticas de grãos orientados de todas as larguras provenientes da Rússia, mas também as originárias dos EUA. Assim, a indústria comunitária recuperou apenas parcialmente, pois seguidamente teve também que fazer face ao aumento das importações de chapas magnéticas de grãos orientados de todas as larguras provenientes da Rússia e dos EUA e objecto de dumping.
4. Evolução posterior ao período de inquérito
(109)
Certas partes interessadas argumentaram que, após o período de inquérito, se tinha verificado uma evolução importante, que devia ser tida em consideração na análise, visto que, devido a essa evolução, a instituição de medidas seria manifestamente inadequada. Mais especificamente, essas alegações dizem respeito ao aumento dos preços de venda do produto similar por parte da indústria comunitária, bem como ao encerramento das instalações de produção de um dos autores da denúncia após o termo do período de inquérito.
(110)
Note-se em primeiro lugar que, em conformidade com o n.o 1 do artigo 6.o do regulamento de base, as informações relativas a um período posterior ao período de inquérito não são, normalmente, tomadas em consideração, pois é necessário determinar e verificar os factos relevantes durante um período limitado e especificado, a fim de assegurar que os resultados do inquérito são representativos e fiáveis, e garantir que este último não se prolongará desnecessariamente com a justificação de que as informações reunidas relativas a um determinado período, isto é, o período de inquérito, não reflectem a situação existente numa fase posterior.
(111)
Decorre do regulamento de base que os factos ocorridos após o período de inquérito só devem ser tidos em consideração se forem de carácter excepcional, tornando a instituição das medidas manifestamente inadequada. Esta interpretação foi confirmada pelo Tribunal Europeu de Primeira Instância (8).
(112)
Foi alegado que a indústria comunitária tinha anunciado um aumento dos preços após o período de inquérito e que esse aumento era de carácter excepcional, pois tinha sido referido na imprensa como sendo particularmente elevado.
(113)
Os serviços da Comissão coligiram dados reais e a evolução do preço de venda médio da indústria comunitária no mercado da Comunidade é apresentada no quadro infra:
Preço de venda médio
2000
2001
2002
2003
PI
Abr-Dez 2004
Euros/tonelada métrica
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
Conforme se pode ver no quadro supra, ainda que os preços tenham efectivamente aumentado após o período de inquérito, o aumento está longe de ser particularmente elevado. Com efeito, o preço médio nos últimos três trimestres de 2004 aumentou apenas 5 % em comparação com o seu nível durante o período de inquérito e os preços não recuperaram comparativamente ao nível de anos anteriores.
(115)
Além disso, mesmo que se tivesse considerado que o aumento do preço era efectivamente de carácter excepcional - o que não sucede neste caso - haveria também que considerar a evolução, após o período de inquérito, do nível dos preços dos outros operadores do mercado comunitário, sobretudo o dos países em causa, bem como a flutuação do preço da matéria-prima, a fim de verificar se o aumento dos preços tornaria manifestamente inadequada a instituição do direito anti-dumping. Uma análise desse tipo não se justifica, atendendo à recuperação apenas parcial dos preços, conforme acima indicado. Além disso, desconhece-se se um eventual aumento dos preços seria duradouro.
(116)
Mais importante ainda é o facto de o prejuízo para a indústria comunitária não se dever exclusivamente aos níveis dos preços, caracterizando-se por uma deterioração de vários indicadores combinados. Assim, qualquer eventual aumento dos preços, mesmo com carácter excepcional e duradouro, não poderia, por si só, tornar a instituição de medidas inadequada se não fosse acompanhado de uma evolução similar de outros indicadores do prejuízo, de forma a afectar o quadro global de prejuízo.
(117)
Pelas razões expostas, considera-se que o aumento dos preços da indústria comunitária que pudesse ter eventualmente ocorrido após o período de inquérito não tornaria inadequada a instituição de medidas.
(118)
Certas partes interessadas alegaram que o encerramento das instalações de um dos produtores que integra a indústria comunitária justificava que não fossem instituídas medidas, pois teria como consequência uma diminuição significativa da capacidade de produção da Comunidade, podendo levar à escassez de chapas magnéticas de grãos orientados no mercado comunitário.
(119)
A este respeito, note-se que o n.o 1 do artigo 6.o do regulamento de base, que se refere a factos ocorridos após o período de inquérito, não se aplica à determinação do interesse da Comunidade, que é abordado pelo artigo 21.o do regulamento de base. Remete-se, pois, para o considerando (174), no qual se aborda a questão da capacidade de produção no âmbito da análise do interesse da Comunidade.
(120)
Deve, no entanto, confirmar-se que o encerramento das instalações do produtor estabelecido em Itália foi anunciada e que a produção nessas instalações prosseguirá a ritmo reduzido a partir de Junho de 2005, devendo cessar completamente em Setembro do mesmo ano.
(121)
Além disso, mesmo que o encerramento previsto de uma empresa fosse tido em conta no âmbito da análise por constituir uma situação excepcional de carácter duradouro, isso viria apenas reforçar as conclusões acima expostas, segundo as quais a indústria comunitária sofreu um prejuízo durante o período de inquérito e essa situação precária se manteve após esse período.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(122)
Não obstante as medidas anti-dumping em vigor relativas às importações de chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia, a situação económica da indústria comunitária deteriorou-se de forma significativa entre 2000 e o período de inquérito. O impacto positivo das medidas instituídas em relação às chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia foi, com efeito, atenuado pelo surgimento das importações a preços de dumping de chapas magnéticas de grãos orientados de todas as larguras originárias da Rússia e dos EUA. Essas importações foram significativamente menos importantes no início do período considerado. Além disso, remete-se também para o considerando (17), no qual se explica que as medidas anti-dumping em vigor contra as chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia tinham sido contornadas através do corte dos rolos de aço de grãos orientados em duas metades com menos de 500 mm de largura.
(123)
Durante o período considerado, o volume de vendas diminuiu 19 %, a produção diminuiu 2 %, as existências registaram um aumento significativo de 18 % e as partes de mercado diminuíram 8 pontos percentuais. Os preços dos produtores comunitários no mercado da Comunidade foram subcotados pelas importações a preços de dumping e não puderam ser aumentados de forma a reflectir o aumento do custo de produção durante o período de inquérito. Em resultado disso, a indústria registou perdas em 2003 e no período de inquérito, enquanto o emprego e os investimentos diminuíram 5 % e 50 %, respectivamente, durante o período considerado.
(124)
Mais especificamente, a situação económica da indústria comunitária evoluiu do seguinte modo. No decurso de 2001, registou-se uma maior procura e um aumento dos preços no mercado comunitário. Ainda durante esse período, a indústria comunitária pôde também aumentar os seus volumes de vendas concomitantemente com os aumentos do consumo e dos preços de venda. Resultou daqui uma situação lucrativa, que permitiu à indústria investir e aumentar ligeiramente a sua capacidade de produção. Mesmo com o decréscimo do volume de vendas e das partes de mercado verificado em 2002, a indústria comunitária conseguiu manter o seu nível de preços e permanecer rentável, ainda que a um nível inferior ao de 2001 atendendo também ao aumento dos custos de produção no mesmo período.
(125)
A partir de 2003, a indústria comunitária deixou de conseguir manter os seus preços, que diminuíram de forma significativa, conjuntamente com uma forte descida dos volumes de vendas e das partes de mercado. Os preços diminuíram ainda mais durante o período de inquérito, tendo os custos permanecido relativamente estáveis. Em consequência, a rentabilidade atingiu um nível extremamente baixo. Perante este nível de perdas, a existência futura da indústria está em risco. Com efeito, após o período de inquérito, as instalações de produção de um dos produtores comunitários terão que encerrar.
(126)
À luz do que precede, conclui-se que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o do regulamento de base.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(127)
Em conformidade com os n.o s 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se as importações objecto de dumping do produto em causa originário dos países em questão haviam causado um prejuízo à indústria comunitária que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos, que pudessem ter simultaneamente causado um prejuízo à indústria comunitária, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeitos das importações objecto de dumping
(128)
O crescimento significativo do volume das importações objecto de dumping, que aumentou para mais do triplo durante o período considerado, coincidiu com a deterioração da situação económica da indústria comunitária, que se caracterizou nomeadamente por uma descida do volume de vendas de cerca de 20 % durante o mesmo período. Por incidirem apenas sobre as chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia, as medidas em vigor não puderam proteger suficientemente a indústria comunitária dos efeitos das importações em causa. Isto constata-se especialmente quando se considera o aumento significativo acima referido das importações de chapas magnéticas de grãos orientados de todas as larguras, incluindo portanto também as originárias dos EUA, e o facto de as medidas aplicáveis às chapas magnéticas de grãos orientados largas terem sido por vezes contornadas através do corte das chapas, conforme explicado no considerando (17).
(129)
As consequências negativas do aumento contínuo do volume das importações objecto de dumping foram mesmo reforçadas a partir de 2002, com a diminuição do consumo comunitário. Com efeito, no período 2002/2003, a parte de mercado das importações objecto de dumping aumentou mais de 5 pontos percentuais, tendo a parte da indústria comunitária diminuído cerca de 7 pontos. Este aumento súbito das importações objecto de dumping é explicado por uma diminuição acentuada dos preços correspondentes durante o mesmo período. Com efeito, apenas num ano, os preços passaram de 1 282 para 1 049 euros/tonelada, o que corresponde a uma quebra de cerca de 15 %. Essa descida teve como consequência uma quebra importante do volume de vendas da indústria comunitária durante o período correspondente. Embora a indústria comunitária tenha inicialmente tentado manter o seu nível médio de preços, estes diminuíram de 1 254 euros/tonelada em 2002 para 1 189 euros/tonelada em 2003. Em seguida, a indústria foi forçada a reduzir ainda mais os seus preços a fim de manter o volume de vendas e as partes de mercado durante o período de inquérito. Isto teve, porém, um impacto negativo directo sobre a sua rentabilidade, que se tornou negativa e atingiu -7,4 % do volume de vendas durante o período de inquérito.
(130)
Foi claramente estabelecida uma coincidência no tempo entre, por um lado, o aumento das importações objecto de dumping a preços continuamente decrescentes e, por outro, a redução do volume de vendas da indústria comunitária, a perda de partes de mercado e a descida apreciável dos preços, de que resultou uma situação deficitária, pelo que se conclui que as importações objecto de dumping desempenharam um papel determinante na situação de prejuízo para a indústria comunitária.
3. Efeitos de outros factores
(131)
Uma parte interessada alegou que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária tinha sido provocado pela evolução da taxa de câmbio USD/EUR, que teve como efeito uma redução dos preços das importações provenientes dos EUA. Esta situação favoreceu, portanto, as importações provenientes dos EUA, cujas partes de mercado aumentaram.
(132)
O quadro infra compara a evolução da taxa de câmbio USD/EUR com os preços médios de importação do produto em causa originário dos EUA.
2000
2001
2002
2003
PI
Taxa de câmbio USD/EUR
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Índice 2000 = 100
100
103
99
83
79
Preço de importação em proveniência dos EUA (euros)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Índice 2000 = 100
100
90
79
60
58
(133)
Destes dados, conclui-se que não existe uma correlação clara entre a evolução da taxa de câmbio USD/EUR e os preços médios de importação do produto em causa originário dos EUA. Com efeito, durante o período 2000-2002, os preços de importação tinham já diminuído 21 %, embora as taxas de câmbio permanecessem estáveis. Além disso, os dados supra indicam claramente que, durante o período considerado, a diminuição dos preços médios de importação (-42 %) foi muito mais acentuada do que a evolução negativa da taxa de câmbio (-21 %). Tal situação verificou-se muito especialmente no período 2002/2003, quando os preços médios unitários de importação apresentaram a sua diminuição mais acentuada. Conclui-se, pois, que o eventual efeito das taxas de câmbio não pode ser considerado uma causa importante da situação de prejuízo da indústria comunitária.
(134)
O quadro supra mostra que as vendas dos outros produtores comunitários no mercado comunitário diminuíram quase 20 % durante o período considerado. As partes de mercado correspondentes diminuíram também, de 9,2 % em 2000 para 8,3 % durante o período de inquérito. Com base nas informações disponíveis, conclui-se portanto que outros produtores comunitários se encontravam numa situação semelhante à da indústria comunitária e não causaram nenhum prejuízo à indústria comunitária.
(135)
Uma parte interessada alegou que parte do prejuízo sofrido pela indústria comunitária podia ser atribuída aos resultados das respectivas exportações. Foi alegado que a indústria comunitária tinha diminuído deliberadamente as suas vendas no mercado interno em favor de exportações rentáveis para países terceiros.
(136)
O quadro supra mostra que, com efeito, a indústria comunitária aumentou as suas exportações durante o período considerado, sobretudo a partir de 2002. No entanto, esse aumento deve ser visto à luz do aumento das importações objecto de dumping para o mercado comunitário, numa altura em que o consumo diminuiu e o nível dos preços baixou significativamente. Nessas circunstâncias, a indústria comunitária reagiu, a fim de limitar os danos, tentando aumentar as suas exportações.
(137)
Recorda-se também que o mercado comunitário permanece o mercado natural da indústria comunitária. Efectivamente, em 2001, quando a situação no mercado comunitário se tornou favorável, a indústria comunitária aumentou o seu volume de vendas no mercado interno e as vendas de exportação foram reduzidas.
(138)
Deve notar-se, além disso, que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária não consistiu apenas numa perda do volume de vendas e de partes de mercado no mercado comunitário. Caracterizou-se também por uma forte diminuição dos preços causada pelas importações objecto de dumping e por uma subcotação significativa dos preços da indústria comunitária, de que resultaram perdas financeiras consideráveis. Esses efeitos negativos sobre os preços não podem certamente ser atribuídos a um aumento das vendas de exportação do produto em causa. Considera-se, pelo contrário, que o aumento do volume de vendas de exportação pode ter permitido à indústria comunitária beneficiar de economias de escala e ter tido, portanto, um efeito de alavanca sobre os custos globais do produto similar. Na ausência desse aumento das exportações, as perdas teriam sido ainda mais significativas. Conclui-se, pois, que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária não pode ser atribuído ao aumento das suas exportações.
(139)
As importações não objecto de dumping provenientes da Rússia aumentaram 66 % durante o período considerado, correspondendo a um ganho da parte de mercado de quase 3 pontos percentuais.
(140)
A este respeito, deve notar-se, em primeiro lugar, que este aumento das importações foi menos acentuado do que o das importações objecto de dumping, conforme referido no considerando (75). Em segundo lugar, concluiu-se também que o nível dos preços das importações não objecto de dumping foi superior ao das importações objecto de dumping. Com efeito, a margem de subcotação estabelecida para as importações não objecto de dumping foi de 6,1 %, enquanto que a margem de subcotação para as importações objecto de dumping se situou entre 14,4 % e 26,6 %.
(141)
Pelas razões expostas, conclui-se que o eventual impacto das importações não objecto de dumping sobre a situação da indústria comunitária foi limitado e não pode ser considerado uma razão determinante para a situação de prejuízo da indústria comunitária.
(142)
O quadro supra indica que as importações provenientes de outros países terceiros diminuíram tanto em termos absolutos como relativos. Ao mesmo tempo, o preço de venda médio correspondente aumentou. Conclui-se, pois, que as importações provenientes de outros países terceiros não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(143)
Num mercado em que a procura diminui, é de prever que todos os operadores se vejam confrontados com uma diminuição das suas vendas. Foi o que sucedeu com a indústria comunitária. No entanto, essas vendas diminuíram mais do que o consumo durante o período considerado. Enquanto que o volume de vendas e as partes de mercado da indústria comunitária, dos outros produtores comunitários e dos outros países terceiros diminuíram durante o período considerado, o volume das importações objecto de dumping aumentou para mais do triplo e conquistou uma parte de mercado significativa durante o mesmo período. Conforme se demonstrou na análise do prejuízo, durante o período considerado, a procura diminuiu em cerca de 25 000 toneladas e as vendas da indústria comunitária diminuíram em cerca de 40 000 toneladas, mas as importações provenientes dos países em causa aumentaram em cerca de 30 000 toneladas.
(144)
Neste contexto, mesmo que a diminuição da procura possa ter contribuído para a diminuição das vendas da indústria comunitária, conclui-se que o prejuízo, que consiste essencialmente numa perda de partes de mercado, numa baixa apreciável dos preços e numa situação deficitária, só eventualmente poderá ser atribuído, e ainda assim não mais do que em escassa medida, a esse factor.
4. Conclusões sobre o nexo de causalidade
(145)
A concluir, confirma-se que o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária, que se caracteriza, em especial, pela diminuição do volume de vendas, das partes de mercado e do preço unitário de venda, com a consequente deterioração dos indicadores de rentabilidade, foi provocado pelas importações objecto de dumping em causa.
(146)
Com efeito, há uma clara coincidência no tempo entre o aumento das importações objecto de dumping e a redução do volume de vendas e da parte de mercado da indústria comunitária. A baixa apreciável dos preços provocada pelas importações objecto de dumping foi especialmente acentuada a partir de 2002. A indústria comunitária tentou manter o seu nível de preços em 2003, mas não pôde senão acompanhar o nível de preços induzido pelas importações objecto de dumping a fim de manter um certo nível de vendas, daí tendo resultado uma situação deficitária.
(147)
Não se concluiu que os outros factores identificados quebrassem o nexo de causalidade acima estabelecido, mesmo considerando o seu eventual efeito combinado. A diminuição do consumo pode ter contribuído para uma diminuição do volume de vendas da indústria comunitária. É, no entanto, razoável afirmar que, na ausência do aumento das importações objecto de dumping, a preços baixos, a situação da indústria comunitária não teria certamente sido tão afectada, visto que não se teria verificado uma diminuição da parte de mercado. Considera-se também que as importações não objecto de dumping provenientes da Rússia tiveram apenas um impacto negativo limitado. Por último, a evolução da taxa de câmbio USD/EUR não explicou o elevado nível de dumping estabelecido para os EUA nem o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(148)
Por conseguinte, concluiu-se que as importações objecto de dumping originárias dos países em causa provocaram um prejuízo importante à indústria comunitária, na acepção do n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base.
G. INTERESSE COMUNITÁRIO
(149)
A Comissão procurou apurar se, não obstante as conclusões sobre o dumping, o prejuízo e o nexo de causalidade, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que a adopção de medidas anti-dumping neste caso específico não é do interesse da Comunidade. Para este efeito, em conformidade com o n.o 1 do artigo 21.o do regulamento de base, foi considerado o impacto provável da instituição e da não instituição de medidas sobre todas as partes abrangidas pelo inquérito.
1. Interesse da indústria comunitária
(150)
A análise do prejuízo demonstrou que, em condições de comércio leal, a indústria comunitária é viável e rentável e, também, que a indústria investiu para continuar competitiva. Foi o que sucedeu em 2001 e 2002, quando a indústria comunitária beneficiou também das medidas anti-dumping em vigor contra as chapas magnéticas de grãos orientados largas provenientes da Rússia e o nível das importações objecto de dumping em causa não era ainda tão significativo quanto durante o período de inquérito.
(151)
Recorda-se também que esta indústria foi alvo de um importante programa de reestruturação na Comunidade em 1999. Nessa altura, a fusão dos três autores da denúncia tinha por objectivo criar uma entidade mais ampla que pudesse competir de forma mais eficaz e aumentar os investimentos.
(152)
A partir de 2002, o aumento contínuo de importações objecto de dumping provocou uma baixa geral apreciável dos preços no mercado comunitário, que foi também acompanhada de uma diminuição do consumo. A indústria comunitária tornou-se deficitária e, consequentemente, extremamente vulnerável. As perdas tornaram-se tão pesadas que o produtor italiano anunciou o encerramento progressivo das suas instalações. A evolução do mercado em Itália mostra claramente em que medida as importações objecto de dumping afectaram negativamente a situação económica da indústria comunitária.
(153)
É, pois, importante que os preços sejam repostos a um nível que elimine o dumping ou, pelo menos, a um nível não prejudicial, a fim de permitir que todos os produtores possam exercer as suas actividades no mercado comunitário em condições normais de comércio leal. A indústria comunitária poderá assim recuperar um volume satisfatório de vendas rentáveis. Na ausência de medidas, não se pode excluir que a indústria comunitária venha a ser forçada a encerrar mais instalações.
(154)
Conclui-se assim que a instituição de medidas anti-dumping permitiria à indústria comunitária recuperar dos efeitos do dumping prejudicial.
2. Interesse dos utilizadores da Comunidade
(155)
As chapas magnéticas de grãos orientados são principalmente utilizadas na produção de transformadores de energia e de distribuição. A produção de transformadores é uma indústria de longa data, que, tradicionalmente, abastece os grandes produtores de energia. Esta indústria de transformadores, em geral, pertence a grandes grupos industriais presentes à escala mundial. Porém, operam também no mercado algumas empresas independentes mais pequenas.
(156)
Em termos de custos, o produto em causa constitui um elemento significativo para os utilizadores, pois as chapas magnéticas de grãos orientados representam, em média, entre 10 % e 30 % dos custos totais da produção de transformadores.
(157)
Dezasseis utilizadores enviaram respostas fundamentadas ao questionário, que incluíam todas as informações financeiras solicitadas. Alguns outros utilizadores apresentaram também a suas observações por escrito, não tendo no entanto apresentado informações pormenorizadas. De acordo com as informações financeiras apresentadas, os utilizadores que colaboraram no inquérito representam cerca de 30 % do consumo comunitário global.
(158)
Em geral, os utilizadores manifestaram a sua oposição à instituição de medidas. Alegaram, primeiramente, que a instituição de medidas anti-dumping teria como consequência a cessação das importações provenientes dos países em causa, tornando-os pois dependentes da indústria comunitária, que ficaria então numa situação de monopólio. Alegaram também que a instituição de medidas levaria a um aumento significativo dos preços, afectando assim negativamente a sua competitividade em relação à indústria de transformação não comunitária. Por último, alegaram que, se fossem instituídas medidas, a indústria comunitária não teria capacidade suficiente para abastecer a indústria utilizadora.
(159)
Antes de abordar especificamente os argumentos apresentados pela indústria utilizadora, devem apresentar-se nesta fase algumas informações que permitam avaliar a situação do mercado comunitário no devido contexto.
(160)
Deve ter-se presente que, a nível mundial, o número de produtores do produto em causa é bastante reduzido. Com efeito, só operam no mercado mundial 13 produtores de chapas magnéticas de grãos orientados. O Japão, os EUA e a Rússia contam, cada um, com dois produtores, a Coreia do Sul, a China e o Brasil cada um com um produtor e a Comunidade Europeia com seis produtores (três dos quais estão coligados). A Comunidade Europeia é, pois, o mercado com o maior número de produtores. A rede de distribuição dos produtores do Japão e dos EUA está especialmente bem organizada no mercado comunitário, visto que estes produtores dispõem dos seus próprios centros de serviços e/ou de importadores coligados na União Europeia. Além disso, afigura-se que só três produtores mundiais podem fornecer certos tipos altamente permeáveis (tratados a laser) do produto em causa. Esses produtores estão estabelecidos na União Europeia, nos EUA e no Japão.
(161)
Recorda-se que em 1999 se realizou a fusão das actividades de três produtores comunitários sob o mesmo grupo (ThyssenKrupp), com o objectivo de criar uma entidade mais vasta, capaz de competir mais eficazmente no mercado mundial com os outros produtores de chapas magnéticas de grãos orientados. Na altura, a Comissão Europeia analisou atentamente a fusão e aprovou-a.
(162)
Por último, o inquérito revelou que globalmente, durante o período de inquérito, os utilizadores que colaboraram no inquérito compraram, respectivamente, 10 % e 15 % das suas chapas magnéticas de grãos orientados aos produtores russos e americanos que se verificou praticarem dumping. Por outras palavras, esses utilizadores recorreram sobretudo a outras fontes de abastecimento: 75 % das suas compras foram efectuadas a entidades que não praticaram dumping, provindo cerca de 60 % dessas compras da indústria comunitária. Só um utilizador comprou exclusivamente chapas magnéticas de grãos orientados a entidades que praticaram dumping, mas esse utilizador passou recentemente a abastecer-se na indústria comunitária.
(163)
Neste contexto, e atendendo à primeira alegação dos utilizadores de que se tornariam exclusivamente dependentes da indústria comunitária para o seu abastecimento, deve em primeiro lugar recordar-se que o objectivo dos direitos anti-dumping não é fechar o mercado comunitário a quaisquer importações, mas repor uma situação de comércio leal através da supressão dos efeitos do dumping prejudicial. Não se espera, portanto, que terminem as importações provenientes dos países em causa, mas sim que prossigam, embora não a preços de dumping ou prejudiciais.
(164)
Será certamente esse o caso da Rússia, dado que não foi estabelecida qualquer margem de dumping no caso do principal produtor-exportador russo, que representou cerca de 75 % das importações provenientes da Rússia durante o período de inquérito, e que foi estabelecida apenas uma margem relativamente limitada de dumping, de 11,5 %, para o outro produtor-exportador. Remete-se também para o capítulo I infra, no qual se sugere que as medidas baseadas nas conclusões do presente inquérito devem substituir as medidas presentemente em vigor relativamente às chapas magnéticas de grãos orientados largas provenientes da Rússia, sujeitas a um direito anti-dumping cujas taxas variam entre 14,7 % e 40,1 %. Por outros termos, no caso da Rússia, a importância global das medidas anti-dumping instituídas na sequência do presente inquérito seria substancialmente inferior à das medidas actualmente em vigor.
(165)
Espera-se também que prossigam as importações provenientes dos EUA, atendendo à continuidade da procura, no mercado comunitário, de tipos específicos do produto em causa, que a nível mundial são apenas produzidos por um número limitado de fornecedores.
(166)
Além disso, remete-se para os considerandos (190) a (193) relativos aos compromissos de preços oferecidos pelos dois produtores-exportadores em causa. De acordo com esses compromissos, os produtores-exportadores comprometem-se a vender o seu produto no mercado comunitário acima de um certo nível de preços, o que suprimirá o efeito prejudicial do dumping. As importações provenientes dos países em causa não deverão pois cessar.
(167)
Dado que se espera, pois, que as importações desses países prossigam e que existem ainda fontes alternativas de abastecimento, a alegação de que a instituição dos direitos anti-dumping levaria a que a indústria comunitária ficasse numa situação de monopólio é destituída de fundamento. Com efeito, não só se espera que prossigam as importações provenientes dos países em causa, como também as de outros países terceiros. Além disso, a indústria comunitária é constituída por mais do que um produtor e estão também activos no mercado outros produtores comunitários (que não fazem parte da indústria comunitária).
(168)
Algumas partes alegaram que a situação de monopólio da indústria comunitária se verificaria especificamente no que respeita a determinados tipos do produto em causa, isto é, determinados tipos altamente permeáveis, que mundialmente só podem ser produzidos por um número muito limitado de produtores. Quanto a esta alegação, deve notar-se primeiramente que o inquérito concluiu que, para efeitos do presente processo anti-dumping, todos os tipos do produto em causa devem ser considerados como um único produto. O inquérito, incluindo a análise do interesse da Comunidade, deve pois incidir sobre o produto em causa em geral e não sobre certos tipos considerados individualmente.
(169)
Não obstante o que precede, é certo que os tipos altamente permeáveis do produto em causa são de facto apenas produzidos por um número limitado de produtores a nível mundial, designadamente um produtor nos EUA, dois no Japão e um na Comunidade (ver acima). A este respeito, recorda-se que essas fontes de abastecimento deverão permanecer disponíveis após a instituição das medidas, incluindo as importações provenientes dos EUA, embora não a preços de dumping ou prejudiciais. Assim, deverá persistir um nível suficiente de concorrência também no que respeita a esses tipos do produto.
(170)
Além disso, a alegação de que a instituição de medidas seria contrária ao interesse da Comunidade pelo facto de só algumas empresas produzirem esses tipos do produto não pode ser considerada uma razão válida para aceitar que um desses produtores, neste caso o produtor dos EUA, venda os seus produtos a preços de dumping e prejudiciais no mercado comunitário. Recorda-se que, relativamente a essa empresa, foi apurada uma margem de dumping considerável (47,6 %). O inquérito revelou que os utilizadores compraram uma proporção significativa dos seus produtos, incluindo os tipos de elevada permeabilidade, à indústria comunitária e que a pressão contínua exercida sobre os preços pelas importações objecto de dumping pode levar ao encerramento de instalações de produção na Comunidade. Na ausência de medidas anti-dumping que eliminem o impacto negativo do dumping prejudicial, não foi possível excluir que os utilizadores pudessem ficar exclusivamente dependentes das importações, o que certamente seria também prejudicial para a concorrência e para a indústria utilizadora.
(171)
No que respeita à alegação de que os preços do produto em causa no mercado comunitário aumentarão se forem instituídas medidas anti-dumping, deve reconhecer-se que, dado que as medidas têm por objectivo suprimir o dumping prejudicial, pode esperar-se que a instituição de medidas provoque de facto um aumento global dos preços. Esse efeito deverá, no entanto, ser moderado.
(172)
Efectivamente, várias fontes de abastecimento não seriam afectadas pelas medidas e assegurariam a concorrência. Do mesmo modo, no que respeita à Rússia, atendendo ao nível das medidas a instituir na sequência do presente inquérito e dado que essas medidas substituiriam as medidas em vigor aplicáveis às chapas magnéticas de grãos orientados largas (ver considerandos (194) e (195)), as medidas anti-dumping baseadas nas presentes conclusões teriam globalmente um impacto inferior ao das medidas em vigor durante o período de inquérito. Com efeito, a aplicação do nível de medidas preconizado pelo presente inquérito em relação às importações do produto em causa da Rússia para a Comunidade durante o período de inquérito implicaria direitos anti-dumping quatro vezes inferiores aos direitos efectivamente pagos.
(173)
Quanto às importações provenientes dos EUA, em aplicação da regra do direito inferior, só a parte prejudicial da margem de dumping seria eliminada o que, em média, reporia o preço das importações provenientes dos EUA a um nível que é ainda inferior ao de 2002.
(174)
A alegação de que a instituição de medidas anti-dumping implicaria uma escassez deve também ser refutada. Com efeito, conforme acima referido, espera-se que de qualquer forma as importações prossigam se foram instituídas medidas anti-dumping. Além disso, a capacidade de produção da indústria comunitária é superior ao consumo comunitário global durante o período de inquérito. Além disso, se os preços comunitários forem repostos a um nível equitativo, pode esperar-se que a indústria comunitária reoriente as suas vendas para o mercado interno diminuindo as suas vendas de exportação.
(175)
Algumas partes interessadas alegaram que o encerramento das instalações de produção em Itália reduziria a capacidade global de produção do produto em causa por parte da indústria comunitária, podendo ter como consequência uma escassez no mercado da Comunidade. Este argumento é porém ambíguo, pois poderia levar à protecção da indústria comunitária contra as importações objecto de dumping, a fim de evitar mais encerramentos e manter, pois, a capacidade de produção.
(176)
Além disso, deve notar-se que, mesmo após o encerramento das instalações anunciado, a capacidade global de produção da indústria comunitária excede ainda a procura na Comunidade durante o período de inquérito e que os restantes produtores têm a intenção de investir nas suas capacidades de produção a fim de garantir um abastecimento suficiente deste mercado. O restabelecimento de uma concorrência leal e de um nível equitativo de preços no mercado da Comunidade, que asseguraria à indústria comunitária um rendimento satisfatório, favoreceria certamente tais investimentos e a reorientação das vendas para este mercado.
(177)
Por último, deve notar-se que a maioria das alegações atrás referidas tinham já sido feitas pelos utilizadores no âmbito dos inquéritos anteriores que levaram à instituição de medidas anti-dumping relativamente às chapas magnéticas de grãos orientados largas provenientes da Rússia. Não obstante essas alegações, que na altura foram integralmente rejeitadas por se ter considerado que não tinham fundamento ou que as medidas não eram contrárias ao interesse da Comunidade no seu conjunto, os utilizadores não apresentaram nenhuns elementos de prova, no âmbito do presente inquérito, de que essas medidas tivessem efectivamente o impacto negativo alegado na altura. Isto proporciona uma indicação de que quaisquer medidas baseadas nos resultados do presente inquérito não deverão ter um impacto negativo significativo para a indústria utilizadora.
(178)
Por todas as razões acima expostas, pode concluir-se que, se forem instituídas medidas, os utilizadores do produto em causa no seu conjunto não dependerão exclusivamente da indústria comunitária, que em muitas circunstâncias o preço de compra dos utilizadores não será directamente afectado, ou que apenas o será de forma moderada, e que no futuro não haverá uma escassez de abastecimento de chapas magnéticas de grãos orientados no mercado comunitário.
3. Interesse dos importadores independentes
(179)
Só um importador independente colaborou no inquérito, tendo-se oposto à instituição de medidas com o argumento de que estas poriam termo às suas operações de comercialização do produto em causa. Dado que esta empresa importou chapas magnéticas de grãos orientados exclusivamente de um dos países em causa, pode prever-se que venha a ser directamente afectada pela instituição de medidas. No entanto, este importador teria ainda a possibilidade de importar também de outros fornecedores não sujeitos às medidas. Além disso, afigura-se que cerca de 75 % do volume de negócios deste importador não estão relacionados com o produto em causa. Perante estes elementos, considera-se que o impacto negativo da instituição de medidas permaneceria presumivelmente relativamente limitado. Atendendo a que nenhum outro importador alegou que a eventual instituição de medidas poderia ter consequências negativas, pode concluir-se que globalmente os importadores não seriam afectados de forma significativa.
(180)
Deve referir-se que o baixo nível de colaboração dos importadores se explica pelo facto de geralmente os próprios utilizadores importarem chapas magnéticas de grãos orientados, remetendo-se pois também para as conclusões expostas.
4. Conclusões sobre o interesse da Comunidade
(181)
A instituição das medidas deverá proporcionar à indústria comunitária a oportunidade de voltar a realizar vendas lucrativas no mercado comunitário e de obter uma maior parte de mercado. Uma vez que se estabeleceu que as importações objecto de dumping contribuíram fortemente para o encerramento progressivo das instalações de uma empresa que faz parte da indústria comunitária, e atendendo à deterioração da situação desta indústria no seu conjunto, existe o risco de, na ausência de medidas, outros produtores comunitários se verem forçados a encerrar algumas linhas de produção ou mesmo a encerrar todas as suas instalações de produção e a despedir parte da sua mão-de-obra. Embora seja provável que se verifiquem algumas consequências negativas para os utilizadores, nomeadamente sob a forma de aumentos dos preços, a Comissão considera que essas consequências serão limitadas. Deve notar-se também que é do interesse dos utilizadores dispor de produtores comunitários viáveis e competitivos que permaneçam activos num mercado sem distorções provocadas por práticas comerciais desleais.
(182)
Efectivamente, atendendo ao número limitado de fontes de abastecimento a nível mundial, é também do interesse dos utilizadores comunitários que os abastecedores da Comunidade não sejam ainda mais enfraquecidos por importações a preços de dumping que poderiam causar a uma redução ainda maior da actividade da indústria comunitária, deixando os utilizadores de chapas magnéticas de grãos orientados progressivamente mais dependentes de produtos importados.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
(183)
Atendendo às conclusões alcançadas no que respeita ao dumping, ao prejuízo dele decorrente e ao interesse comunitário, devem ser instituídas medidas em relação às importações do produto em causa provenientes dos EUA e da Rússia.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(184)
O nível das medidas anti-dumping definitivas deve ser suficiente para eliminar o prejuízo causado à indústria comunitária pelas importações objecto de dumping, sem exceder as margens de dumping estabelecidas. Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria comunitária cobrir os seus custos e obter um lucro, antes do pagamento dos impostos, equivalente ao que poderia razoavelmente obter em condições normais de concorrência, isto é, na ausência de importações a preços de dumping.
(185)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se, a título preliminar, que uma margem de lucro de 5 % do volume de negócios, correspondente à obtida pela indústria comunitária em 2001, poderia ser considerada como o nível adequado que esta indústria poderia esperar obter na ausência de dumping prejudicial. Note-se que esta margem de lucro foi também utilizada para determinar a margem de prejuízo no âmbito do inquérito que levou à instituição das medidas presentemente em vigor relativamente às chapas magnéticas de grãos orientados de largura superior a 500 mm. O aumento de preços necessário foi então determinado com base numa comparação, no mesmo estádio de comercialização, entre o preço de importação médio ponderado, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria comunitária no mercado comunitário. O preço não prejudicial foi obtido ajustando os preços de venda de cada empresa que constitui a indústria comunitária ao limiar de rentabilidade e adicionando a margem de lucro acima referida. A eventual diferença resultante desta comparação foi posteriormente expressa em percentagem do valor CIF total de importação.
2. Direitos definitivos
(186)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o n.o 4 do artigo 9.o do regulamento de base, devem ser instituídos direitos anti-dumping definitivos em relação às importações originárias da Rússia e dos EUA ao nível das margens de dumping e de prejuízo mais baixas, em conformidade com a regra do direito inferior.
(187)
Por conseguinte, os direitos definitivos propostos são os seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping
Estados Unidos da América
AK Steel Corporation
31,5 %
Todas as restantes empresas
37,8 %
Rússia
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK)
11,5 %
Viz Stal
0 %
Todas as restantes empresas
11,5 %
(188)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis individualmente às empresas especificadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nas conclusões do presente inquérito, pelo que reflectem a situação dessas empresas no decurso do inquérito. As taxas do direito (contrariamente ao direito a nível nacional aplicável a «todas as restantes empresas») aplicam-se portanto exclusivamente às importações de produtos originários dos países em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas na parte dispositiva do presente regulamento. Os produtos importados produzidos por qualquer outra empresa cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, ficando sujeitas à taxa do direito aplicável a «todas as restantes empresas».
(189)
Qualquer pedido de aplicação destas taxas individuais do direito anti-dumping (na sequência, nomeadamente, de uma alteração da firma da entidade jurídica ou após a criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente enviado à Comissão, acompanhado de todas as informações úteis, designadamente as relativas a eventuais modificações das actividades da empresa ligadas à produção, vendas internas e vendas para exportação, decorrentes dessa alteração da firma ou da criação de novas entidades de produção e de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam das taxas individuais do direito.
3. Compromissos
(190)
Dois produtores-exportadores, um dos EUA e um da Rússia, ofereceram compromissos de preços, em conformidade com o n.o 1 do artigo 8.o do regulamento de base.
(191)
A Comissão considera que os compromissos oferecidos pela AK Steel Corporation e pela NMLK podem ser aceites, dado que eliminarão o efeito prejudicial do dumping. Além disso, tendo em conta os relatórios regulares e pormenorizados que as empresas se comprometeram a apresentar à Comissão, que permitirão um controlo efectivo, bem como a estrutura das empresas, a Comissão considera que o risco de evasão aos compromissos é mínimo.
(192)
A fim de assegurar o cumprimento e controlo efectivos dos compromissos, aquando da apresentação do pedido de introdução em livre prática ao abrigo dos compromissos, a isenção do direito fica subordinada à apresentação de uma factura comercial que contenha as informações enumeradas no anexo, de que as autoridades aduaneiras necessitam para verificar que as remessas correspondem, com a exactidão necessária, ao documento comercial. Quando a factura não for apresentada ou não corresponder ao produto apresentado às autoridades aduaneiras, deve ser paga a taxa do direito anti-dumping adequada.
(193)
Em caso de suspeita de violação, de violação ou denúncia do compromisso, pode ser instituído um direito anti-dumping em conformidade com os n.o s 9 e 10 do artigo 8.o do regulamento de base.
I. CONCLUSÕES RESPEITANTES AO INQUÉRITO DE REEXAME INTERCALAR RELATIVO À RÚSSIA
(194)
Recorda-se que, conforme referido no considerando (3) do presente regulamento, foi iniciado um reexame intercalar com vista à eventual alteração ou revogação das medidas anti-dumping definitivas instituídas sobre as importações de chapas magnéticas de grãos orientados largas originárias da Rússia. Foi necessário proceder a esse reexame pelo facto de esses produtos serem abrangidos pela definição dos produtos sujeitos ao processo relativo às importações para a Comunidade de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético», originários dos Estados Unidos da América e da Rússia.
(195)
Com base nos resultados e conclusões supra, o inquérito permitiu concluir que devem ser instituídas medidas no que respeita às chapas magnéticas de grãos orientados de todas as larguras, conforme referido no considerando (3), originárias designadamente da Rússia. Uma vez que essas medidas abrangem também as chapas magnéticas de grãos orientados largas, considera-se que a continuação da aplicação das medidas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 151/2003 do Conselho deixa de ser adequada e que, consequentemente, esse regulamento deve ser revogado,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de produtos laminados planos, de grãos orientados, de aço ao silício, denominado «magnético», originários dos Estados Unidos da América e da Rússia, dos códigos NC 7225 11 00 (produtos de largura igual ou superior a 600 mm) e 7226 11 00 (produtos de largura inferior a 600 mm).
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, dos produtos, não desalfandegados, referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping
Código adicional TARIC
Estados Unidos da América
AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Todas as restantes empresas
37,8 %
A999
Rússia
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Todas as restantes empresas
11,5 %
A999
3. Salvo disposição em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. As mercadorias importadas declaradas para introdução em livre prática ficam isentas do direito anti-dumping instituído pelo artigo 1.o, desde que tenham sido produzidas, expedidas e facturadas por empresas cujos compromissos tenham sido aceites pela Comissão e cujas firmas constem da decisão da Comissão correspondente, tal como posteriormente alterada, e que tenham sido importadas em conformidade com as disposições da mesma decisão ou regulamento da Comissão.
2. As importações referidas no n.o 1 ficam isentas do direito anti-dumping desde que:
a)
As mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras correspondam exactamente à designação do produto que consta do n.o 1 do artigo 1.o;
b)
Seja apresentada às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, juntamente com a declaração de introdução em livre prática, uma factura comercial que contenha, pelo menos, os elementos enumerados no anexo;
c)
As mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras correspondam exactamente à descrição que figura na factura comercial.
Artigo 3.o
É revogado o Regulamento (CE) n.o 151/2003 do Conselho.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 19 de Agosto de 2005.