32005R0208
L 034/3
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 208/2005 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2005 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 466/2001 по отношение на полициклични ароматни въглеводороди
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на процедури на Общността относно замърсители в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
след консултация с Научният комитет по храните,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 466/2001 (2) на Комисията определя максимално съдържание на някои замърсители в храните включително в храните, предназначени за кърмачета и малки деца, описани в Директива 91/321/ЕИО на Комисията от 14 май 1991 г. относно храните за кърмачета и преходните храни (3) и Директива 96/5/ЕО на Комисията от 16 февруари 1996 г. относно преработените храни на зърнена основа и детските храни, предназначени за кърмачета и малки деца (4).
(2)
Някои държави-членки са въвели максимално съдържание за полицикличните ароматни въглеводороди (ПАВ) в определени храни. Предвид различията в законодателството на държавите-членки и предвид произтичащата от това опасност от нарушаване правилата на конкуренцията са необходими мерки на Общността с цел гарантиране на единството на пазара, като същевременно се спазва принципът на пропорционалността.
(3)
Научният комитет по храните в своето становище от 4 декември 2002 г. стига до заключението, че редица ПАВ са генотоксични канцерогени. При лабораторните изследвания количествата, за които се установява че причиняват експериментални тумори, са били в пъти по-големи от количествата, за които се е очаквало, че ще бъдат открити в храните и съответно погълнати. Въпреки това поради факта, че няма установен праг за въздействието на генотоксичните вещества, съдържанието на ПАВ в храните следва да бъде сведено до реално постижими ниски нива.
(4)
Според Научния комитет по храните бензо(а)пиренът може да се използва като маркер за появата и въздействието на канцерогенни ПАВ в храните включително и бензо(а)антрацен, бензо(b)флуорантен, бензо(j)флуорантен, бензо(k)флуорантен, бензо(g,h,i)перилен, хрисен, циклопента(c,d)пирен, дибензо(а,h)антрацен, дибензо(а,e) пирен, дибензо(а,h)пирен, дибензо(a,l)пирен, индено(1,2,3-cd)пирен и 5-метилхрисен. Ще е необходимо извършването на още анализи на относителния дял на тези ПАВ в храните, за да се събере информация за едно бъдещо преразглеждане по отношение на това, доколко е удачно бензо(а)пиренът да продължи да се използва като маркер.
(5)
ПАВ могат да доведат до замърсяване на храните по време на топлинна обработка и процеси на сушене, които позволяват на продуктите на горенето да влизат в пряк контакт. Процесите на пряко сушене с димни газове и топлинна обработка, които се използват по време на производството на хранителни масла например зехтин от остатъчен материал, могат да доведат до високо съдържание на ПАВ. По време на рафинирането на маслата може да се използва активен въглен за отстраняване на бензо(а)пирена. Не е ясно обаче дали процесите на рафиниране отстраняват ефективно всички ПАВ, за които се касае. Следва да се използват производствени методи и методи за преработка, които предотвратяват първоначалното замърсяване на маслата с ПАВ.
(6)
С оглед опазване на общественото здраве е необходимо да се определи максимално съдържание за бензо(а)пирен в определени мазнини и масла, а също и в храни, при които процесите на опушване или сушене могат да доведат до висока степен на замърсяване. При храните за кърмачета е необходимо да се определят отделни по-ниски стойности на максималното съдържание, които могат да се постигнат чрез строг контрол на производството и опаковането на храни за кърмачета, преходни храни, детски храни и храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца. Определянето на максимално съдържание е необходимо и за храните, по отношение на които замърсяването на околната среда може да доведе до висока степен на замърсяване, по-специално за риба и рибни продукти, например при разливането на масло (гориво), причинено от кораби.
(7)
При някои храни като сушените плодове и хранителните добавки е открито съдържание на бензо(а)пирен, но наличните данни не са достатъчни, за да се стигне до заключението какви нива могат да са реално постижими. Необходимо е по-нататъшно изследване за уточняване на нивата, които са реално постижими при тези храни. Междувременно следва да се прилага максимално съдържание за бензо(а)пирен в съответните съставки в храните като например в мазнините и маслата, използвани при хранителни добавки.
(8)
Следователно Регламент (ЕО) № 466/2001 следва да се измени съответно.
(9)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Регламент (ЕО) № 466/2001 се изменя съгласно приложението на настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 април 2005 г.
Настоящият регламент не се прилага за продукти, които са били пуснати на пазара преди 1 април 2005 г. в съответствие с приложимите разпоредби. Тежестта, свързана с доказването кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2005 година.
REGULAMENTO (CE) N.o 208/2005 DA COMISSÃO
de 4 de Fevereiro de 2005
que altera o Regulamento (CE) n.o 466/2001 no que diz respeito aos hidrocarbonetos aromáticos policíclicos
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CEE) n.o 315/93 do Conselho, de 8 de Fevereiro de 1993, que estabelece procedimentos comunitários para os contaminantes presentes nos géneros alimentícios (1), nomeadamente o n.o 3 do artigo 2.o,
Após consulta do Comité Científico da Alimentação Humana,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 da Comissão (2) fixa os teores máximos de certos contaminantes presentes nos géneros alimentícios, incluindo nos alimentos destinados a lactentes e a crianças jovens, descritos na Directiva 91/321/CEE da Comissão, de 14 de Maio de 1991, relativa às fórmulas para lactentes e fórmulas de transição (3), e na Directiva 96/5/CE, Euratom da Comissão, de 16 de Fevereiro de 1996, relativa aos alimentos à base de cereais e aos alimentos para bebés destinados a lactentes e crianças jovens (4).
(2)
Alguns Estados-Membros adoptaram níveis máximos para os hidrocarbonetos aromáticos policíclicos (PAH) em certos géneros alimentícios. Tendo em consideração as disparidades entre Estados-Membros e o consequente risco de distorção da concorrência, as medidas comunitárias são necessárias para garantir a unidade do mercado, no respeito do princípio da proporcionalidade.
(3)
O Comité Científico da Alimentação Humana concluiu, no seu parecer de 4 de Dezembro de 2002, que alguns PAH são cancerígenos genotóxicos. Nos estudos de laboratório, constatou-se que os níveis susceptíveis de provocar tumores experimentais eram muito superiores aos normalmente registados, e consumidos, nos géneros alimentícios. Contudo, tendo em conta os efeitos das substâncias genotóxicas, independentemente do seu limiar, os níveis de PAH nos géneros alimentícios devem ser reduzidos para um nível tão baixo quanto razoavelmente possível.
(4)
Segundo o Comité Científico da Alimentação Humana, o benzo(a)pireno pode ser utilizado como marcador relativamente à ocorrência e ao efeito de PAH cancerígenos nos géneros alimentícios, incluindo também benzo(a)antraceno, benzo(b)fluoranteno, benzo(j)fluoranteno, benzo(k)fluoranteno, benzo(g,h,i)perileno, criseno, ciclopenta(c,d)pireno, dibenzo[a,h]antraceno, dibenzo(a,e)pireno, dibenzo(a,h)pireno, dibenzo(a,i)pireno, dibenzo(a,l)pireno, indeno(1,2,3-cd)pireno e 5-metilcriseno. Seriam necessárias novas análises sobre a proporções relativas destes PAH nos géneros alimentícios para fundamentar a conveniência de manter o benzo(a)pireno como marcador, aquando de uma futura revisão.
(5)
Os PAH podem contaminar géneros alimentícios durante processos de aquecimento e secagem que permitam um contacto directo com os produtos de combustão. Os processos de secagem e de aquecimento a fogo descoberto utilizados durante a produção de óleos alimentares, por exemplo, de óleo de bagaço, podem dar origem a níveis elevados de PAH. O carvão activado pode ser utilizado para remover benzo(a)pireno durante a refinação de óleos. Não é claro se os processos de refinação removem efectivamente todos os PAH problemáticos. Devem ser utilizados métodos de produção e de transformação que evitem a contaminação inicial dos óleos com PAH.
(6)
Para proteger a saúde pública, é necessário estabelecer níveis máximos para o benzo(a)pireno em certos géneros alimentícios que contenham gorduras e óleos e em géneros alimentícios em que os processos de fumagem ou secagem possam ter dado origem a níveis elevados de contaminação. É necessário estabelecer níveis máximos menos elevados, em separado, para os alimentos destinados a lactentes, que poderão ser alcançados através de um controlo rigoroso da produção e da embalagem de fórmulas para lactentes e fórmulas de transição, alimentos para bebés e alimentos à base de cereais destinados a lactentes e crianças jovens. É igualmente necessário estabelecer níveis máximos relativamente aos géneros alimentícios em que a poluição ambiental possa ter dado origem a níveis elevados de contaminação, em particular nos peixes e produtos da pesca, nomeadamente, na sequência de derrames de óleo devidos à navegação.
(7)
Em alguns géneros alimentícios, como os frutos secos e os suplementos alimentares, foi encontrado benzo(a)pireno mas os dados disponíveis são inconclusivos no que diz respeito aos níveis que, razoavelmente, poderão ser atingidos. É necessária mais investigação para estabelecer com clareza quais os níveis que, razoavelmente, poderão ser atingidos, no que diz respeito a esses géneros alimentícios. Entretanto, devem ser aplicados níveis máximos para o benzo(a)pireno nos ingredientes pertinentes, designadamente nos óleos e nas gorduras utilizados em suplementos alimentares.
(8)
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 deve ser alterado em conformidade.
(9)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O anexo I do Regulamento (CE) n.o 466/2001 é alterado de acordo com o estabelecido no anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
É aplicável a partir de 1 de Abril de 2005.
O presente regulamento não se aplica a produtos que tenham sido colocados no mercado antes de 1 de Abril de 2005, em conformidade com as disposições aplicáveis. Incumbe ao operador da empresa do sector alimentar provar em que data os produtos foram colocados no mercado.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 4 de Fevereiro de 2005.