РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 30 януари 2008 година
относно Държавна помощ C 35/06 (ex NN 37/06) приведена в действие от Швеция в полза на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening
(нотифицирано под номер C(2008) 311)
(Само текстът на Шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2008/366/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
Посредством жалба, регистрирана на 14 ноември 2005 г., Den Nya Välfärden информира Комисията за продажбата на парцел земя от страна на Общината на Åre на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening (по-нататък „Konsum“), която според твърденията включва незаконна държавна помощ.
(2)
С писмо от 3 януари 2006 г., Комисията поиска от шведските органи допълнителна информация за сделката, която информация бе представена с писма от 2 март и 28 март 2006 г.
(3)
С писмо от 3 януари 2006 г., Комисията поиска допълнителна информация за сделката и от подателя на жалбата, тази информация бе представена с писмо от 1 февруари 2006 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2006 г., Комисията уведоми Швеция, че е решила да открие процедурата, посочена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, по отношение на помощта (2).
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(6)
Швеция представи своите съображения с писмо от 27 септември 2006 г.
(7)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
(8)
С писмо от 24 януари 2007 г., Комисията поиска допълнителна информация, която бе представена от шведските органи с писмо от 21 февруари 2007 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
1. Жалбоподател (4)
(9)
Жалбоподателят Den Nya Välfärden е бизнес организация, финансирана от голям брой дружества, и в случая действа от името на едно от тях, а именно Lidl Sverige KB (по-нататък „Lidl“).
(10)
Lidl навлезе на шведския пазар през септември 2003 г. и в момента притежава 130 магазина за търговия с отстъпки. Предвижда се дружеството да достигне пазарен дял от 3 % до края на 2007 г., а в края на 2006 г. то притежаваше пазарен дял от 2,2 %. През 2006/2007 г. неговият оборот бе 3,7 млрд. SEK (приблизително 393 млн. EUR). От започването на дейността си в Швеция Lidl претърпя загуби и обяви оперативна загуба от 339 млн. SEK (приблизително 36 млн. EUR) за 2006/2007 г.
(11)
Lidl е сравнително малък участник на пазара на хранителни стоки на дребно в Швеция.
2. Получател (5)
(12)
Konsum е кооперативно дружество, което продава потребителски стоки, включително хранителни продукти, в цялата област Jämtland. През 2004 г. неговият оборот бе 260 млн. SEK (приблизително 28 млн. EUR).
(13)
На 1 януари 2006 г. Konsum Jämtland Ekonomisk Förening се сля с Konsum Nord Ekonomisk Förening. И двете дружества са членове на Kooperativa Förbundet, шведския кооперативен съюз, който обединява всичките 51 потребителски кооперативни дружества в страната и наброява приблизително 3 милиона членове. Той притежава освен друго и 42 % от Coop Norden, втория по големина участник в сектора на бързооборотните потребителски стоки (Fast Moving Consumer Goods, по-нататък „FMCG“) с пазарен дял 16,2 % за 2005 г. и един от най-големите участници в този сектор в Дания и Норвегия. Kooperativa Förbundet също така участва активно в областта на недвижимото имущество, на медиите и в други дейности. През 2006 г. печалбата му възлиза на 701 млн. SEK (приблизително 74 млн. EUR), а продажбите - на 24,4 млрд. SEK (приблизително 2,6 млрд. EUR).
3. Продажбата на земя
(14)
Жалбата се отнася до продажбата на земя от страна на Община Åre на Konsum на цена, която според твърденията е под пазарната стойност.
(15)
На 5 октомври 2005 г., Общинският съвет на Åre реши да продаде участък земя в Produkthusområdet (Åre Prästbord 1:30, 1:68 и 1:69) на Konsum за 2 млн. SEK (приблизително 0,2 млн. EUR). Преди продажбата не бе организиран публичен търг.
(16)
До определен момент е ставало дума за продажба на земята на Konsum на цена от 1 SEK и решението за това е трябвало да бъде одобрено на събранието на Общинския съвет на 24 август 2005 г.
(17)
Но на 23 август 2005 г. чрез телефонен разговор с председателя на Общинската изпълнителна служба, последван от електронно съобщение, изпратено на същия ден, Lidl предложи 6,6 милиона SEK (приблизително 0,7 млн. EUR) за същия участък земя.
(18)
На 24 август 2005 г. радио Sweden P4 Jämtland публично обяви офертата на Lidl и излъчи интервю с общински съветник, който потвърди подаването на офертата.
(19)
Вследствие на това Общинската изпълнителна служба заедно с Konsum преразгледа цената на продажбата и се стигна до споразумение за цена от 1 милион SEK.
(20)
На 24 август 2005 г. събранието на Общинския изпълнителен съвет одобри продажбата на цена от 1 млн. SEK. В протокола на това събрание се посочва, че офертата на Lidl е основната причина за продажбата на земята на цена от 1 млн. SEK, а не за 1 SEK, както бе планирано първоначално. Според този протокол, на Общинската изпълнителна служба бе възложена задачата да намери друг участък земя в Åre за Lidl.
(21)
На 20 септември 2005 г. Общинският изпълнителен съвет отмени своето решение за продажбата на цена от 1 млн. SEK, вследствие на жалба, подадена от двама членове на Общината до Административния съд на областта.
(22)
На 5 октомври 2005 г. Общинския изпълнителен съвет одобри продажба на цена от 2 милиона SEK. В официално писмо от 20 септември 2005 г. от Общинската изпълнителна служба до Общинския съвет се посочва офертата на Lidl и се споменава, че Общинската изпълнителна служба е в контакт с Lidl, относно неговото установяване на друго място.
(23)
В писма от 28 октомври 2005 г. до Общинския изпълнителен съвет и от 30 ноември 2005 г. до Den Nya Välfärden, Lidl потвърждава, че офертата му от 6,6 млн. SEK все още е валидна и че се интересува от участие в търг за земята.
(24)
По времето на продажбата Konsum вече присъства в община Åre, а Lidl се опитва да открие първия си търговски пункт в Åre.
III. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(25)
Комисията реши да открие официална процедура по разследване главно поради следните причини:
-
Преди продажбата не бе организиран публичен търг;
-
Шведските органи не бяха в състояние да предоставят доказателства за независима оценка на земята, макар че споменаха за оценка на участъци земя в същия район, извършена от Ernst & Young Real Estate;
-
Цената на извършената продажба на Konsum и офертата на Lidl изглеждат съпоставими, а към офертата на Lidl изглежда няма допълнителни условия. Увеличаването на първоначално планираната цена след офертата на Lidl (от 1 SEK на 1 млн. SEK, и накрая на 2 млн. SEK) сякаш подкрепя това твърдение. Тъй като офертата на Lidl е по-висока от цената на извършената продажба, в случая изглежда участват държавни средства;
-
Мярката може да окаже въздействие върху търговията между държавите-членки, понеже и Konsum, и Lidl са участници на международния пазар;
-
Мярката не изглежда да е съвместима с насоките за регионална помощ и не съществува друго правно основание за одобрение на помощта.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(26)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
V. МНЕНИЕ НА ШВЕЦИЯ
(27)
Основният аргумент на шведските органи е, че продажбата на Konsum е част от серия сделки със земя, която включва и продажбата от страна на Konsum на участък земя в друг район на Åre (Åre Torg, намиращ се в централната част на града), който би трябвало да бъде използван от Общината за други развойни цели.
(28)
Чрез сделката със земята Konsum премества своя търговски пункт от този район, позволявайки на Общината да осъществи своите цели. Приемането на офертата на Lidl нямаше да позволи на Общината да продължи този план на развитие, тъй като Konsum биха останали на досегашното си място.
(29)
Но в договора за продажба не се споменава нито друга сделка със земя, нито стойността на земята, продадена от Konsum в другия район на Åre (6).
(30)
Два нови документа бяха представени от шведските органи, а именно оценката на Ernst & Young Real Estate и решението на Административния съд на област Jämtland от 24 май 2006 г. относно жалбата срещу решението на Общинския съвет на Åre да одобри продажбата на земя на Konsum.
1. Доклад за оценката на Ernst & Young Real Estate
(31)
Докладът за оценката не се отнася конкретно до участъка земя, продаден на Konsum, а до други участъци в същия район, един от които е съседен на участъка, продаден на Konsum. Оценката, датираща от май 2003 г. (7), се основава на информация от базата данни на консултанта, сключени договори за наем и покупко-продажба и стандартизирани разходи по поддръжка и експлоатация за съпоставимо имущество. Оценката се основава на анализ на паричния поток, като взима под внимание целите, за които земята е предвидено да се използва.
(32)
Според тази оценка пазарната стойност на земята, продадена на Konsum, би възлязла на 1,65 млн. SEK, което е съпоставимо с цената от 2 млн. SEK на осъществената сделка.
(33)
Според твърденията на шведските органи в момента на продажбата на земята те са взели под внимание факта, че оценката на Ernst & Young Real Estate е извършена през май 2003 г., а продажбата се осъществява през октомври 2005 г., тоест почти две и половина години по-късно. Но доказателства за това не бяха представени.
2. Решение на Административния съд на областта
(34)
Разглеждането на Административния съд на областта бе ограничено до законността на решението. Съдът имаше за задача да прецени, дали Общината е превишила правомощията си, като е предпочела едно частно дружество пред друго без конкретна причина.
(35)
Областният съд реши, че решението е законно и че купувачът не е бил облагодетелстван поради следните причини:
-
Офертата на Lidl е получена точно преди публикуването на решението на Общинския съвет;
-
Земята, която е продадена, е обект на специални условия за експлоатация според генералния план за развитие на района;
-
Не съществуват достатъчно доказателства, че продажната цена е под пазарната стойност;
-
Решението на Общинския съвет следва да се разглежда като част от по-голям план за преместване на търговски обекти извън централната част на града. Този план включва продажбата на участъка земя на Konsum.
3. Допълнителна информация, представена от шведските органи
(36)
През януари 2007 г. ГД „Конкуренция“ поиска от шведските органи да обяснят методиката, която са използвали, за да отразят ефекта на изтеклия период от време между оценката на Ernst & Young Real Estate (май 2003 г.) и датата на сделката (октомври 2005 г.) върху стойността на земята, както и да представят доказателства за горното.
(37)
През февруари 2007 г. шведските органи представиха писмо, подписано от председателя на градския съвет на Åre, в което няколко пазарни индекса (индекс на цените на дребно, индекс на цените на недвижима собственост за търговия на дребно и т.н.) се прилагат към продажната цена, за да се оцени увеличението на цената на земята през гореспоменатия период.
(38)
Най-значимият от тези индекси е индексът на цените на недвижима собственост за обекти за търговия на дребно, който се отнася за застроени площи в големи градове, и за 2005 г. е съставен от приблизително една трета търговски центрове и две трети други търговски обекти. Всички тези индекси водят до актуализирана цена на земята, която по времето на продажбата е по-ниска от цената, на която е извършена сделката.
(39)
Шведските органи изтъкнаха, че всъщност в Åre няма пазар на обекти за търговия/търговия на дребно и затова тази оценка не би могла да вземе под внимание цените на реални сделки.
VI. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
1. Държавна помощ съгласно член 87, параграф 1
(40)
Съществуването на държавна помощ трябва да бъде оценено с оглед на Съобщението на Европейската комисия относно елементи на държавна помощ при продажба на земя и сгради от обществени органи (8) (по-нататък „Съобщението“).
1.1. Използване на държавни средства
1.1.1. Приложение на съобщението
(41)
Съобщението определя две възможности за изключване на наличието на държавна помощ при продажба на земя и сгради от обществени органи: когато продажбата е извършена чрез безусловна процедура за търг и е приета най-добрата оферта или когато такава процедура отсъства, продажната цена е поне равна на стойността, определена от независима експертна оценка.
(42)
Такава оценка следва да се извърши от един или повече независими оценители на активи (9) преди преговорите за продажба, за да се установи пазарната стойност на актива на базата на общоприети пазарни индикатори и стандарти за оценка.
(43)
В настоящия случай официална процедура за търг не се е състояла. Била е проведена предварителна оценка на съседен участък земя, която е била извършена без съмнение от независим оценител на активи и на базата на общоприети стандарти за оценка, съгласно Съобщението (вж. раздел V.1. по-горе). Макар че оценката не се отнася за продадения участък, а за съседен участък, резултатът от оценката може да се смята за разумна преценка на пазарната цена на земята за момента, в който оценката е била проведена.
(44)
Но тази оценка е била осъществена през май 2003 г., тоест почти две и половина години преди продажбата (през октомври 2005 г.). През толкова дълъг период от време стойността на земята може да се е променила значително.
(45)
По време на официалната процедура на разследване и по искане на Комисията шведските власти представиха актуализация на тази оценка (вж. раздел V.3. по-горе).
(46)
Очевидно преди продажбата не е било предприето официално актуализиране на оценката на Ernst & Young, което да вземе под внимание времето, изминало от датата на оценката до датата, на която земята е била продадена на Konsum. В противен случай шведските органи щяха да представят доказателства, датиращи от времето на продажбата. Затова много вероятно е, информацията, предоставено от Швеция през февруари 2007 г. да е последващо оправдание на продажната цена.
(47)
За разлика от оценката на Ernst & Young актуализацията не е извършена на базата на общопризнати стандарти за оценка (напр. анализ на паричния поток), взимащи под внимание очакваните бъдещи приходи. Тя не представлява пълна оценка на земята, а по-скоро прилагане на общи пазарни индекси за преценка на теоретичното увеличаване на цената на земята. Повечето от тези индекси са общи (напр. индекс на цените на дребно) и национални по обхват, и по този начин не изглеждат подходящи за прилагане по отношение на конкретната продажба.
(48)
Индексът за недвижимо имущество изглежда най-подходящ. Въпреки това неговият обхват е национален и не взима предвид спецификата на региона, в който се осъществява продажбата. Също така той се отнася най-вече за по-големи градове, а Åre е малък град. Освен това той не е свързан с конкретния сектор на продажбата на дребно на хранителни стоки, а по-скоро с продажбата на дребно на потребителски стоки като цяло. Затова не е сигурно дали този индекс отразява действителната промяна на цените на недвижима собственост за целите на продажба на дребно на хранителни стоки в Åre за периода от май 2003 г. до октомври 2005 г.
(49)
Аргументът на шведските органи, че в Åre всъщност не съществува пазар на недвижимости за търговия/търговия на дребно - аргумент, който бе изтъкнат като оправдание за несъобразяването с цените на реални сделки - е в противоречие с факта, че през 2003 г. Ernst & Young са били в състояние да извършат пълна оценка, основана на пазарните перспективи на земята за конкретната дейност по продажбата на хранителни стоки на дребно и на реални договори за наем и покупкопродажба в същия район.
(50)
Във всеки случай преди продажбата е съществувал алтернативен, и по мнението на Комисията, по-надежден индикатор за пазарната цена на земята, а именно офертата, подадена от Lidl (вж. раздел VI.1.1.3. по-долу).
1.1.2. Условия към продажбата
(51)
Въпросната земя е обект на ограничения от градоустройствен характер, а именно по отношение на целевото предназначение като търговски обект за продажба на хранителни стоки и по отношение на търговската площ. Тези ограничения следва да се считат като попадащи в обхвата на законовите пълномощия на общината по отношение на публичното право.
(52)
Шведските власти твърдят, че въпросната сделка със земя е част от по-обхватна сделка, включваща продажбата на земя в централната част на града от страна на Konsum на общината, за да бъде използвана за други развойни цели, в съответствие с генералния план на общината за развитие. Въпреки това в договора за продажба не съществува връзка между двете операции и по време на разследването на Комисията Швеция не представи конкретна информация нито относно другата операция, нито в подкрепа на твърдението, че двете операции са част от една сделка.
(53)
Договорът за продажба не е обвързан със значими ограничения. Така следва да се смята, че към сделката не са приложени „особени задължения“ по смисъла на Съобщението.
(54)
Няма условия, които да са приложени към офертата на Lidl или към договора за продажба. Дейността, която Lidl би развил на същия участък земя (търговски обект за продажба на хранителни стоки), би била подобна по характер и в съответствие с ограниченията за градоустройственото планиране, законно наложени от общината. Затова офертата, предложена от Lidl и действителната цена на продажбата на Konsum са директно съпоставими.
1.1.3. Приложение на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика
(55)
Съгласно установената съдебна практика (10) отправната точка за преценяване, дали продажбата включва държавни средства, би следвало да бъде Принципът на инвеститора в условията на пазарна икономика. Според този принцип сумата на помощта, която е налице при продажбата на обществен актив, е равна на разликата между сумата, която получателят е платил, и сумата, която той би следвало да плати в пряка сделка на свободния пазар, купувайки равностойна собственост от частен продавач по същото време, по което е осъществена продажбата.
(56)
Така, ако частен продавач би бил в състояние да продаде земята на Lidl на цената на офертата, тоест ако офертата на Lidl би била правдоподобна и обвързваща, то участието на държавни средства би било налице.
(57)
Комисията смята, че офертата на Lidl е правдоподобна и обвързваща поради следните причини:
-
Офертата е представена за първи път на 23 август 2005 г. чрез телефонен разговор с председателя на Общинската изпълнителна служба, последван от електронно съобщение, изпратено същия ден. Офертата не е била подадена по по-официален начин, тъй като дружеството Lidl току-що е било получило информацията, че продажбата ще се състои на следващия ден на цена от 1 SEK. Може да се приеме, че дружеството не е имало време да подаде офертата по официален начин;
-
На 24 август 2005 г. офертата бе оповестена от радиостанция, която интервюира Общински съветник по темата. Достоверността на офертата не бе поставена под въпрос;
-
В същия ден, в който Lidl подава офертата, Общинската изпълнителна служба обсъжда отново продажната цена с дружеството Konsum, което веднага се съгласява да плати 1 млн. SEK вместо 1 SEK за земята. На следващия ден Общинският изпълнителен съвет одобрява продажбата на цена от 1 млн. SEK. В протокола на това събрание се посочва, че офертата на Lidl е основната причина за продажбата на земята на цена от 1 млн. SEK, а не 1 SEK, както е планирано първоначално. Според този протокол, на Общинската изпълнителна служба се възлага задачата да намери друг участък земя за Lidl. Това показва, че самите общински власти вече са определили офертата на Lidl като правдоподобна и обвързваща;
-
В официално писмо от 20 септември 2005 г. от Общинската изпълнителна служба до Общинския съвет се посочва офертата на Lidl и се споменава, че Общинската изпълнителна служба е в контакт с Lidl относно неговото установяване на друго място в Åre;
-
В писма от 28 октомври 2005 г. до Общинския изпълнителен съвет и от 30 ноември 2005 г. до Den Nya Välfärden дружеството Lidl потвърждава, че офертата му от 6,6 млн. SEK все още е валидна и че се интересува от участие в търг за земята;
-
По време на цялата процедура по разследване шведските органи не поставиха под съмнение достоверността на офертата на Lidl;
-
Lidl е известна международна компания и пряк конкурент на Konsum на пазара на продажби на дребно на хранителни стоки. От 2003 г. Lidl разкрива търговски обекти в Швеция като част от стратегически ход за облагодетелстване от растящите търсене и пазарен дял на сегмента на търговията с отстъпки в сектора на бързооборотните потребителски стоки в Скандинавските страни. Така може да се стигне до заключението, че дружеството Lidl наистина е било заинтересувано от земята, продадена на Konsum.
(58)
Комисията смята, че правдоподобната и обвързваща оферта на Lidl, по-висока от цената на земята, определена в актуализираната оценка, е по-добър индикатор на пазарната стойност на земята, тъй като отразява цената, която пазарът е бил склонен да плати за земята на датата на продажбата.
(59)
Дори ако беше извършена експертна оценка в съответствие със Съобщението, т.е. оценка на конкретния участък земя за продажба, извършена точно преди продажбата и на базата на общоприети стандарти за оценка, в отсъствието на реални ценови оферти тази оценка пак би била второстепенен инструмент за определяне на пазарната цена на земята. От момента, в който е подадена правдоподобна и обвързваща оферта и при условие, че тази оферта е пряко съпоставима и по-висока от цената според оценката, тя би трябвало да бъде предпочетена. Офертата установява истинска пазарна цена. В настоящия случай разликата между офертата и реално заплатената цена дава най-добра представа за загубените държавните средства.
(60)
Така Комисията заключава, че е налице загуба на държавни средства, равна на разликата между офертата, подадена от Lidl, и реалната продажна цена (4,6 млн. SEK или приблизително 0,5 млн. EUR).
1.2. Икономически предимства
(61)
Ако бе организиран публичен търг, цената на земята щеше да достигне поне стойността, предложена от Lidl, и дружеството Konsum щеше да бъде принудено да плати поне тази цена. Затова Комисията смята, че в настоящия случай продажбата на земята предоставя избирателно икономическо предимство на Konsum, равняващо се по стойност на разликата между офертата на Lidl и реалната продажна цена.
1.3. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки (11)
(62)
Както Lidl, така и Kooperativa Förbundet извършват дейността си в сектора на бързооборотните потребителски стоки. Този сектор би могъл да бъде разделен на четири подсектора: магазини за стоки с намалени цени тип „soft discount“, магазини за стоки с намалени цени тип „hard discount“, хипермаркети и супермаркети/магазини за услуги/магазини към бензиностанции. През 2005 г. пазарният дял на всеки от тези подсектори е бил както следва: супермаркети - 68,4 %, хипермаркети - 16,4 %, магазини тип „soft discount“ - 11,5 %, магазини тип „hard discount“ - 3,7 %. Пазарният дял на потребителските кооперации от сектора на бързооборотните потребителски стоки е бил 16,2 % за същата година.
(63)
На челно място на пазара на хранителни стоки на едро и дребно в Швеция стоят четири групи: ICA Ahold, Axfood AB, Coop Norden и BergendahlsGruppen AB, чието участие на пазара на стоки на дребно възлиза на около 80 % (12).
(64)
Шведската индустрия за продажба на хранителни стоки на дребно се характеризира отдавна със стабилни структури и ниско ниво на интернационализация. Но тази ситуация започна да се променя през 1999 г., когато холандският гигант в областта на продажбите на храни на дребно Ahold пое 50 % от дяловете във водещата шведска компания по продажби на дребно ICA. Последва вълна от консолидации сред скандинавските компании, продаващи стоки на дребно, и това доведе до промяна на техния характер от национален към скандинавски.
(65)
Общата посока на развитие сочи увеличаване на обема на продажбите, реализирани от хипермаркетите и големите супермаркети, докато малките и средни магазини остават назад.
(66)
Магазините за продажба на стоки с отстъпки увеличават пазарния си дял. Между 1990 г. и 2002 г. тези магазини увеличават своя дял от общите продажби от 3 % на 13 %. В отговор на тази тенденция скандинавските компании, продаващи на дребно, започнаха да разкриват свои собствени отдели за продажба с отстъпки и да увеличават набора от продукти, продавани с тяхна марка.
(67)
По време на официалната процедура по разследване Комисията потвърди първоначалното си мнение, че мярката нарушава конкуренцията и крие в себе си потенциал за въздействие върху търговията между държавите-членки.
(68)
В случая въздействието върху конкуренцията се изрази чрез разпределението на активи между фирми-конкуренти. Пазарът на дребно на храни и бакалски стоки има предимно местен и регионален характер. Но чрез заемането на пазарна ниша, отразяващо се върху стратегията за стъпване на пазара на чуждестранна фирма-конкурент, мярката притежава потенциал за въздействие върху търговията между държавите-членки.
(69)
Също така помощта засили финансовите позициии на предприятие с международна дейност. Съгласно съдебната практика (13)„когато държавна финансова помощ засилва позицията на едно предприятие за разлика от други предприятия, конкуриращи се в междуобщностната търговия, то следва да се счита, че помощта оказва влияние върху нея (решение по Дело 730/79 Philip Morris срещу Комисията [1980] ECR 2671, параграф 11). Поради това не е необходимо самото предприятие-получател да изнася продукцията си. Когато държава-членка предоставя помощ на предприятие, националната продукция може да се запази или увеличи по обем, в резултат на това предприятия от други държави-членки имат по-малка възможност да изнасят своите продукти на пазара на тази държава-членка (решение по Дело 102/87 Френската република срещу Комисията [1988] ECR 4067, параграф 19).“
1.4. Заключение
(70)
Мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
2. Съвместимост
(71)
В решението си да открие официалната процедура по разследване Комисията посочи, че ако наличието на държавна помощ бъде потвърдено, изглежда не съществува основание, върху което мярката да бъде обявена като съвместима с Договора (14). По-точно, продажбата на земя не би могла да се приеме за съвместима инвестиционна помощ, в съответствие с Насоките за национална регионална помощ (15). Тя представлява по-скоро оперативна помощ, която съгласно точка 4.15 от тези Насоки не е позволена в райони, подпомагани по член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО (16). Комисията също подтвърждава първоначалното си заключение, че не съществуват други правни основания за изключване на помощта от основния принцип за забрана.
(72)
Дори ако се приеме, че нарушаването на конкуренцията е с по-скоро местен характер, а въздействието върху търговията - по-скоро ограничено, Швеция не е представила доказателства за цели от общ интерес, към които помощта да е насочена. Аргументите на шведските органи се концентрираха върху наличието на държавна помощ, но не предоставиха доказателства за нейната съвместимост.
(73)
Затова първоначалното заключение се подтвърждава.
3. Възстановяване
(74)
Тъй като мярката е осъществена без предварително уведомление до Комисията и е несъвместима с правилата за държавна помощ, шведските органи се изисква да вземат мерки за възстановяване на помощта от страна на получателя.
(75)
Следва да се напомни, че в този контекст целта на възстановяването е връщане към положението, съществуващо преди предоставянето на помощта. Това може да се постигне чрез връщане от страна на получателя на неправомерната и несъвместима помощ, като по този начин той загубва предимството, с което се е ползвал спрямо конкурентите си на пазара. Сумата за възстановяване следва да бъде такава, че да бъде премахнато икономическото предимство, предоставено на получателя.
(76)
Тъй като помощта, предоставена на Konsum, се равнява на разликата между офертата на Lidl и действителната продажна цена - 4,6 млн. SEK (приблизително 0,5 млн. EUR) - това е сумата на помощта, която следва да бъде възстановена.
(77)
Затова от шведските органи се изисква да възстановят от Konsum сумата от 4,6 млн. SEK плюс лихва, изчислена съгласно член 9 от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на ЕО (17). Лихвата следва да бъде платена за периода от датата на предоставяне на Konsum на неправомерната помощ до датата на нейното ефективно възстановяване.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(78)
Комисията констатира, че Швеция незаконно е привела в действие въпросната продажба на земя в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора. Комисията смята, че такава мярка, която всъщност представлява оперативна помощ, не отговаря на условията за дерогация съгласно Договора за ЕО, и затова е несъвместима с общия пазар. Поради това помощта следва да бъде възстановена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, възлизаща на 4,6 млн. SEK, която Швеция неправомерно е предоставила на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора, е несъвместима с общия пазар.
Член 2
1. Швеция взема всички необходими мерки за възстановяване от страна на получателя на помощта, посочена в член 1.
2. Сумата, която следва да се възстанови, включва лихви от датата, на която помощта е била предоставена на получателя, до датата на възстановяването й.
3. Лихвите се изчисляват като капитализирани лихви в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Швеция взема всички необходими мерки за прилагане на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на неговата нотификация.
Член 4
1. Швеция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за следното:
а)
Общата сума (главница и лихва), която получателят възстановява;
б)
Подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за спазване на настоящото решение;
в)
Документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
2. Швеция информира Комисията за развитието на националните мерки, предприети за възстановяването на помощта, посочена в член 1, до тяхното завършване. По искане на Комисията, Швеция предоставя незабавно информация относно мерките, които са вече предприети или предстои да бъдат предприети, за спазване на настоящото решение. Също така Швеция предоставя подробна информация относно сумите от помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 30 януари 2008 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 30 de Janeiro de 2008
relativa ao auxílio estatal C 35/06 (ex NN 37/06) concedido pela Suécia a favor da Konsum Jämtland Ekonomisk Förening
[notificada com o número C(2008) 311]
(O texto em língua sueca é o único que faz fé)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2008/366/CE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o n.o 2, primeiro parágrafo, do seu artigo 88.o,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu e, nomeadamente, o n.o 1, alínea a), do seu artigo 62.o,
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações em conformidade com as disposições acima referidas (1) e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Na sequência de uma denúncia apresentada pela Fundação Nya Välfärden registada em 14 de Novembro de 2005, a Comissão teve conhecimento da venda de uma parcela de terreno pelo município de Åre à Konsum Jämtland Ekonomisk Förening (a seguir denominada «Konsum»). Segundo a Fundação, esta venda implica, alegadamente, um auxílio estatal ilegal.
(2)
Por carta de 3 de Janeiro de 2006, a Comissão solicitou às autoridades suecas informações complementares sobre a operação em questão. As referidas informações foram comunicadas por cartas de 2 de Março e 28 de Março de 2006.
(3)
Por carta de 3 de Janeiro de 2006, a Comissão também solicitou ao autor da denúncia que facultasse informações complementares sobre a operação. As referidas informações foram comunicadas por carta de 1 de Fevereiro de 2006.
(4)
Por carta de 19 de Julho de 2006, a Comissão informou a Suécia da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE relativamente à medida de auxílio em questão (2).
(5)
A decisão da Comissão de dar início ao procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia (3). A Comissão convidou os interessados a apresentarem as suas observações sobre o auxílio em causa.
(6)
A Suécia apresentou as suas observações por carta de 27 de Setembro de 2006.
(7)
A Comissão não recebeu quaisquer observações dos interessados.
(8)
Por carta de 24 de Janeiro de 2007, a Comissão solicitou às autoridades suecas que facilitassem informações complementares sobre esse auxílio. As referidas informações foram transmitidas por carta de 21 de Fevereiro de 2007.
II. DESCRIÇÃO PORMENORIZADA DA MEDIDA
1. O Autor da denúncia (4)
(9)
O denunciante, a Fundação Nya Välfärden, é uma organização financiada a partir de contribuições de um grande número de empresas, em representação de um dos seus membros, a Lidl Sverige KB (a seguir denominada «Lidl»).
(10)
A Lidl entrou no mercado sueco em Setembro de 2003 e possui actualmente 130 lojas de preços baixos na Suécia. Prevê-se que, até final de 2007, a empresa atinja uma quota de mercado de 3 %, enquanto no final de 2006 a quota se situou nos 2,2 %. O volume de negócios da Lidl elevou-se a 3,7 mil milhões de SEK (cerca de 393 milhões de euros) no exercício 2006/2007. A Lidl registou prejuízos desde o início das suas actividades na Suécia. As suas perdas de exploração no exercício de 2006/2007 situaram-se em 339 milhões de SEK (cerca de 36 milhões de euros).
(11)
A Lidl é um operador relativamente pequeno no mercado retalhista de produtos alimentares da Suécia.
2. O Beneficiário do auxílio estatal (5)
(12)
A Konsum é uma sociedade cooperativa que vende bens de consumo, nomeadamente produtos alimentares e artigos de mercearia em todo o território de Jämtland. Em 2004, registou um volume de negócios de 260 milhões de SEK (cerca de 28 milhões de euros).
(13)
Em 1 de Janeiro de 2006, a Konsum Jämtland Ekonomisk Förening fundiu-se com a Konsum Nord Ekonomisk Förening. Estas duas empresas, no momento da fusão, eram membros da Kooperativa Förbundet, a União de Cooperativas suecas que, no conjunto, reúne 51 cooperativas de consumo que contam com cerca de três milhões de membros. A Kooperativa Förbundet possui 42 % da Coop Norden, o segundo operador do comércio de artigos de grande consumo na Suécia (a seguir «AGC»), com uma quota de mercado de 16,2 % em 2005, e um dos principais intervenientes neste ramo de comércio na Dinamarca e na Noruega. A Kooperativa Förbundet opera também, entre outros, nos sectores do imobiliário e da comunicação social. Em 2006, o seu volume de negócios elevou-se a 24,4 mil milhões de SEK (cerca de 2,6 mil milhões de euros) e os lucros atingiram 701 milhões de SEK (cerca de 74 milhões de euros).
3. A venda do terreno
(14)
A denúncia refere-se à venda de um terreno pelo município de Åre à Konsum, alegadamente a um preço inferior ao preço de mercado.
(15)
Em 5 de Outubro de 2005, o Conselho Municipal de Åre decidiu vender um terreno em Produkthusområdet (Åre Prästbord 1:30, 1:68 e 1:69) à Konsum por 2 milhões de SEK 2 (cerca de 0,2 milhões de euros). Esta venda não foi precedida de um concurso público.
(16)
A venda do terreno devia ser aprovada na reunião do Conselho Municipal de 24 de Agosto de 2005 pelo preço de 1 SEK.
(17)
Entretanto, em 23 de Agosto de 2005, a Lidl apresentou uma proposta de 6,6 milhões de SEK (cerca de 0,7 milhões de euros) pelo mesmo lote de terreno, através de uma chamada telefónica para o chefe dos serviços municipais, confirmada por correio electrónico enviado no mesmo dia.
(18)
Em 24 de Agosto de 2005, a rádio sueca P4 Jämtland tornou pública a oferta da Lidl e entrevistou um membro do Conselho Municipal, que confirmou a apresentação da proposta.
(19)
Na sequência da apresentação da proposta da Lidl, os serviços municipais renegociaram com a Konsum o preço de venda que viria a ser fixado em 1 milhão de SEK.
(20)
Em 24 de Agosto de 2005, a Comissão Executiva Municipal aprovou em reunião a venda do terreno por 1 milhão de SEK. A acta desta reunião refere que a oferta da Lidl serviu de base à decisão de vender o terreno por 1 milhão de SEK em lugar de 1 SEK, conforme previsto inicialmente. Segundo a acta em questão, o Conselho Municipal foi encarregado de procurar em Åre um outro terreno para propor à Lidl.
(21)
Aquando da sua reunião de 20 de Setembro de 2005, a Comissão Executiva anulou a decisão de vender o terreno por 1 milhão de SEK, na sequência do recurso interposto por dois membros do Conselho Municipal perante o Tribunal Administrativo local.
(22)
Finalmente, em 5 de Outubro de 2005, o Conselho Municipal aprovou a venda do terreno à Konsum por 2 milhões de SEK. Numa carta oficial dos serviços municipais para o Conselho Municipal, com data de 20 de Setembro de 2005, a oferta da Lidl é evocada e refere-se que os serviços haviam contactado a Lidl para tratarem do seu estabelecimento noutro local.
(23)
Por cartas de 28 de Outubro de 2005, dirigida ao Conselho Executivo Municipal, e de 30 de Novembro de 2005, dirigida à Fundação Nya Välfärden, a Lidl confirmou que a sua oferta de 6,6 milhões de SEK ainda se mantinha e que a empresa estaria interessada em participar num eventual concurso com vista à licitação do terreno.
(24)
Na altura da venda, a Konsum já estava estabelecida no município de Åre e a Lidl preparava-se para abrir ali o seu primeiro ponto de venda.
III. DECISÃO DE INICIAR O PROCEDIMENTO NOS TERMOS DO N.o 2 DO ARTIGO 88.o DO TRATADO CE
(25)
A Comissão decidiu iniciar o procedimento formal de investigação essencialmente pelos motivos seguintes:
-
A venda não foi precedida de um concurso público;
-
As autoridades suecas não conseguiram provar que o terreno havia sido objecto de uma avaliação independente, apesar de terem citado um relatório de avaliação fornecido pela Ernst & Young Real Estate referente a alguns terrenos situados na mesma zona;
-
O preço da venda à Konsum e a oferta da Lidl pareciam ser directamente comparáveis e, aparentemente, da proposta da Lidl não constavam condições específicas. Os sucessivos aumentos do preço de venda previsto após a apresentação da proposta da Lidl (primeiro de 1 SEK para 1 milhão de SEK e depois de 1 milhão de SEK para 2 milhões de SEK) pareciam sustentar esta conclusão. Como a oferta da Lidl era superior ao preço de venda efectivo, parecia estarem em causa recursos estatais;
-
Esta medida pode afectar o comércio entre os Estados-Membros, atendendo nomeadamente ao facto de a Konsum e a Lidl serem agentes económicos internacionais;
-
A medida não parece ser compatível com as Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional e, aparentemente, não havia outra base jurídica possível para aprovar o auxílio em questão.
IV. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(26)
A Comissão não recebeu quaisquer observações das partes interessadas.
V. OBSERVAÇÕES DA SUÉCIA
(27)
O principal argumento apresentado pelas autoridades suecas era que a venda do terreno à Konsum fazia parte de uma série de operações imobiliárias, que implicavam nomeadamente a venda pela Konsum de uma parcela de terreno numa outra zona de Åre (Åre Torg, situada no centro da cidade), que devia ser utilizada pelo município no âmbito de outros planos de desenvolvimento.
(28)
Com a venda do terreno em questão, a Konsum devia transferir para outro local o seu ponto de venda nesta zona de Åre, permitindo assim ao município executar o seu plano de desenvolvimento. Se o município tivesse aceite a oferta da Lidl, não teria possibilidade de executar o plano, uma vez que a Konsum teria permanecido nas suas instalações.
(29)
No entanto, no contrato relativo à venda do terreno à Konsum não é referido nenhum outro negócio de terrenos, nem o valor do terreno vendido pela Konsum na outra zona de Åre (6).
(30)
As autoridades suecas forneceram à Comissão dois novos documentos pertinentes, nomeadamente o relatório de avaliação da Ernst & Young Real Estate e um acórdão do Tribunal Administrativo de Jämtland, de 24 de Maio de 2006, relativo ao recurso interposto contra a decisão do Tribunal Municipal de Åre de aprovar a venda do terreno à Konsum.
1. Relatório de avaliação
(31)
O relatório de avaliação não se refere especificamente à parcela de terreno vendida à Konsum, mas a outras parcelas na mesma zona, uma das quais confina com o terreno adquirido pela Konsum. Essa avaliação, que data de Maio de 2003 (7), assenta essencialmente em informações constantes das bases de dados do consultor, contratos de arrendamento actuais e aquisições, bem como custos de exploração e de manutenção normalizados de imóveis comparáveis. A avaliação baseou-se numa análise de tesouraria que considerava a utilização prevista do terreno.
(32)
Com base na avaliação, o valor de mercado do terreno vendido à Konsum ascenderia a 1,65 milhões de SEK, valor comparável ao preço efectivo da operação, 2 milhões de SEK.
(33)
As autoridades suecas declararam que, aquando da venda do terreno, tiveram em conta o facto de a avaliação de Ernst & Young Real Estate ter sido feita em Maio de 2003 e de a venda se ter realizado em Outubro de 2005, quase dois anos e meio mais tarde. No entanto, não foram apresentados elementos de prova que sustentassem tal afirmação.
2. Acórdão do Tribunal Administrativo Local
(34)
A reapreciação da decisão do Concelho Municipal de Åre pelo Tribunal Administrativo de Län limitou-se à legalidade da decisão em causa. O Tribunal avaliou em que medida o município de Åre havia excedido os seus poderes ao favorecer uma empresa privada, sem um motivo particular para tal.
(35)
O Tribunal Administrativo decidiu pela legalidade da decisão uma vez que não se podia considerar que a venda favorecesse o comprador pelos motivos seguintes:
-
A oferta da Lidl foi recebida muito pouco tempo antes da decisão do Conselho Municipal;
-
A venda referia-se a um terreno ao qual se aplicavam condições de utilização especiais, de acordo com o plano director municipal de desenvolvimento para a zona em questão;
-
Não havia elementos de prova suficientes para demonstrar que o preço de venda do terreno era inferior ao seu valor de mercado;
-
A decisão do Conselho Municipal devia ser entendida como fazendo parte de um plano mais vasto que prevê a relocalização das actividades empresariais para zonas afastadas do centro da cidade. Este plano incluia a venda do terreno à Konsum.
3. Informações complementares apresentadas pelas autoridades suecas
(36)
Em Janeiro de 2007, a DG COMP solicitou às autoridades suecas explicações sobre o método que haviam utilizado para ter em conta o desfasamento temporal entre a data da avaliação pela Ernst & Young Real Estate (Maio de 2003) e a data da operação (Outubro de 2005) relativamente ao preço de venda, solicitando ainda o fornecimento de elementos de prova em relação a essa matéria.
(37)
Em Fevereiro de 2007, as autoridades suecas facultaram uma carta, assinada pelo chefe dos serviços municipais de Åre, onde são aplicados ao preço de venda vários índices gerais de mercado (índice de preços no consumidor, índice de preços de bens imóveis para pontos de venda a retalho, etc.), para calcular o aumento do preço do terreno durante o período acima mencionado.
(38)
O índice mais relevante é o dos preços de bens imóveis para pontos de venda a retalho, que se refere a zonas urbanizadas em grandes cidades e, em relação a 2005, se divide entre cerca de um terço de centros comercias e cerca de dois terços de outros pontos de venda a retalho. Todos os índices apontam para um valor actualizado do terreno à data da venda inferior ao preço de venda efectivo.
(39)
As autoridades suecas alegaram que em Åre não existe propriamente um mercado de terrenos destinados a actividades económicas ou comerciais, pelo que a avaliação em causa não podia decorrer de preços de transacções efectivas.
VI. APRECIAÇÃO DA MEDIDA
1. Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o
(40)
A existência de auxílio estatal deve ser avaliada com referência à Comunicação da Comissão no que respeita a auxílios estatais no âmbito da venda de terrenos e imóveis públicos (8) (a seguir denominada «Comunicação»).
1.1. Utilização de recursos estatais
1.1.1. Aplicação da Comunicação
(41)
A Comunicação prevê duas possibilidades para se excluir a presença de auxílios estatais na venda de terrenos ou imóveis por entidades públicas: quando a venda é realizada, através de concurso de carácter incondicional, ao proponente que apresenta a oferta mais alta ou, na ausência de tal procedimento, quando o preço de venda é pelo menos igual ao valor estabelecido por um perito independente.
(42)
Tal avaliação deverá ser efectuada por um ou vários avaliadores especializados independentes (9) previamente às negociações de venda, de forma a estabelecer o valor de mercado do imóvel, com base em indicadores de mercado e critérios de avaliação de aceitação geral.
(43)
No presente caso, não foi lançado formalmente um concurso público. Recorreu-se a uma avaliação ex ante de uma parcela de terreno contígua, realizada certamente por um perito independente, com base em critérios de avaliação de aceitação geral, na acepção da Comunicação (ver secção V.1. supra). Embora a avaliação não se referisse à parcela que foi vendida, mas a uma parcela contígua, pode considerar-se que o seu resultado corresponde a uma estimativa do preço de mercado do terreno na altura em que foi realizada.
(44)
Contudo, a avaliação em causa foi realizada em Maio de 2003, quase dois anos e meio antes de a venda ter lugar (em Outubro de 2005). Durante um período de tempo tão longo, o valor do terreno podia ter-se alterado significativamente.
(45)
Durante o procedimento formal de investigação, e a pedido da Comissão, as autoridades suecas forneceram uma actualização da avaliação em causa (ver secção V.3. supra).
(46)
Parece não se ter procedido, antes da venda do terreno à Konsum, a uma actualização formal da avaliação da Ernst & Young que tivesse em conta o desfasamento entre a data da avaliação e a data da venda. Caso contrário, as autoridades suecas teriam fornecido esses elementos de prova, remontando à época da transacção. Por conseguinte, afigura-se provável que as informações fornecidas pela Suécia em Fevereiro de 2007 constituam uma justificação ex post do preço de venda.
(47)
Contrariamente à avaliação da Ernst & Young, a actualização não foi efectuada com base em critérios de avaliação de aceitação geral (por exemplo, a análise dos fluxos de tesouraria), tendo em conta as receitas futuras previstas. A actualização não constitui uma avaliação completa do terreno, mas a aplicação de índices do mercado para avaliar um aumento teórico do valor do terreno. A maior parte dos índices fornecidos apresentam um carácter demasiado geral (por exemplo, o índice de preços no consumidor) e de âmbito nacional, pelo que não parecem ser particularmente adequados no contexto específico da venda.
(48)
Afigura-se que o índice dos preços do imobiliário é o mais adequado. No entanto, dado o seu âmbito nacional, não tem em conta o carácter específico da região onde a venda teve lugar. Também se refere essencialmente a grandes cidades, enquanto Åre é uma pequena cidade. Além disso, não se refere especificamente ao comércio de retalho alimentar, mas ao comércio de retalho em geral. Por conseguinte, este índice certamente não reflecte a tendência real dos preços dos imóveis destinados ao comércio retalhista alimentar em Åre, de Maio de 2003 a Outubro de 2005.
(49)
O argumento das autoridades suecas de que em Åre não existia propriamente um mercado para terrenos destinados a actividades económicas e empresariais no momento da venda, argumento que apresentou para justificar a não consideração dos preços das transacções reais, é em certa medida contestado pelo facto de, em 2003, a Ernst & Young ter estado em condições de proceder a uma avaliação completa fundada nas perspectivas do mercado dos terrenos destinados ao comércio retalhista alimentar e em contratos de arrendamento e aquisições reais na mesma zona.
(50)
Em todo o caso, antes de se realizar a venda havia um outro indicador e, no entender da Comissão, mais fiável do valor de mercado do terreno, nomeadamente a oferta da Lidl (ver secção VI.1.1.3. infra).
1.1.2. Condições associadas à venda
(51)
O terreno em questão estava sujeito a restrições em matéria de urbanismo, nomeadamente no que se refere à utilização prevista, ponto de venda de produtos alimentares, e à superfície comercial. Deve considerar-se que estas restrições integram os poderes legítimos do município nos termos do direito público.
(52)
As autoridades suecas alegaram que a operação imobiliária contestada fazia parte de uma série de operações imobiliárias, que implicava a venda pela Konsum ao município de um terreno no centro da cidade destinado a outros fins específicos, em conformidade com o plano director municipal em matéria de desenvolvimento. No entanto, não existe uma relação formal entre as duas transacções no contrato de venda e, durante a investigação da Comissão, as autoridades suecas não forneceram quaisquer informações concretas relativamente à venda do terreno pela Konsum, nem elementos que demonstrassem que as duas transacções faziam parte de uma única operação.
(53)
Não foram impostas quaisquer restrições pertinentes no contrato de venda, pelo que se deve considerar que não existiam «obrigações especiais» associadas à venda, na acepção da Comunicação.
(54)
Não havia condições aplicadas à proposta da Lidl nem ao contrato de venda. A actividade que a empresa pretendia desenvolver no terreno seria idêntica à da Konsum (ponto de venda de produtos alimentares e artigos de mercearia) e obedecia às restrições em matéria de urbanismo legitimamente impostas pelas entidades municipais. Por conseguinte, a proposta apresentada pela Lidl e o preço de venda efectivo à Konsum são directamente comparáveis.
1.1.3. Aplicação do princípio do investidor numa economia de mercado
(55)
Em conformidade com a jurisprudência estabelecida (10), quando se trata de apreciar em que medida a venda implicou um auxílio estatal aplica-se o princípio do investidor que actua numa economia de mercado (a seguir «PIEM»). Segundo este princípio, o valor do auxílio implicado na venda de um bem público é igual à diferença entre o que o beneficiário efectivamente pagou e o que devia ter pago em condições normais de mercado para adquirir um terreno equivalente a um vendedor do sector privado.
(56)
Por conseguinte, pode considerar-se que se um vendedor privado pudesse vender o terreno à Lidl pelo preço da oferta, isto é, se a proposta da Lidl fosse credível e firme, estariam implicados recursos estatais.
(57)
A Comissão considera que a proposta da Lidl era credível e firme, pelos motivos seguintes:
-
A proposta da Lidl foi apresentada, primeiro, em 23 de Agosto de 2005, através de uma chamada telefónica para o chefe dos serviços municipais de Åre, seguida de correio electrónico enviado no mesmo dia. A proposta não foi apresentada através de meios mais formais, visto a Lidl acabar de ter conhecimento de que a venda se realizaria no dia seguinte pelo preço de 1 SEK. Presume-se, portanto, que não havia tempo para formalizar a proposta de outra maneira;
-
Em 24 de Agosto de 2005, a oferta foi tornado pública por uma estação de rádio que entrevistou um membro do Conselho Municipal sobre essa matéria. A credibilidade da proposta não foi posta em causa;
-
No mesmo dia em que a proposta da Lidl foi apresentada, a Comissão Executiva Municipal renegociou o preço de venda com a Konsum, que imediatamente aceitou pagar 1 milhão de SEK pelo terreno, em lugar de 1 SEK. No dia seguinte, a Comissão Executiva Municipal aprovou a venda por 1 milhão de SEK. A acta desta reunião refere expressamente que a proposta da Lidl serviu de base à decisão de vender o terreno por 1 milhão de SEK em lugar de 1 SEK, conforme previsto inicialmente. Segundo a acta em questão, o Conselho Municipal foi encarregado de procurar um outro local para a Lidl. Tal facto demonstra que as autoridades municipais já haviam considerado a proposta da Lidl credível e firme;
-
Por carta oficial de 20 de Setembro de 2005 dirigida ao Conselho Municipal, os serviços municipais evocaram a proposta da Lidl e referiram que os serviços municipais haviam contactado a Lidl para tratarem do estabelecimento daquela empresa noutro local de Åre;
-
Por cartas de 28 de Outubro de 2005 ao Conselho Municipal e de 30 de Novembro de 2005 para a Fundação Nya Välfärden, a Lidl confirmou que a sua oferta de 6,6 milhões de SEK ainda se mantinha e que a empresa estaria interessada em participar num eventual concurso público para o terreno em causa;
-
Durante todo o processo de investigação, as autoridades suecas nunca contestaram a credibilidade da proposta da Lidl;
-
A Lidl é uma empresa internacional de renome que se encontra em concorrência directa com a Konsum no mercado retalhista de produtos alimentares e de artigos de mercearia. A Lidl tem vindo a abrir pontos de venda na Suécia desde 2003 no quadro de uma estratégia que visa aproveitar o aumento da procura e da quota de mercado de produtos a preços reduzidos no comércio de AGC nos países nórdicos. Por conseguinte, presume-se que a empresa estava efectivamente interessada no terreno vendido à Konsum.
(58)
A Comissão considera que a proposta credível e firme da Lidl, superior ao valor do terreno de acordo com a estimativa da avaliação actualizada, era um melhor indicador do valor de mercado do terreno, visto que reflectia quanto o mercado estava disposto a pagar pelo terreno à data da venda.
(59)
Mesmo que a avaliação de um perito tivesse sido realizada em conformidade com a Comunicação, ou seja, se se tratasse de uma avaliação do terreno que devia ser vendido, realizada antes da venda e com base em critérios de avaliação de aceitação geral, essa avaliação, na ausência de propostas efectivas, teria sido apenas um instrumento de segunda escolha para determinar o valor do terreno no mercado. A partir do momento em que é apresentada uma proposta credível e firme que é directamente comparável com o valor considerado por um perito e que lhe é superior, essa proposta deve ter preferência. A proposta estabelece o valor de mercado real. Neste caso, a diferença entre a proposta e o preço de venda efectivo deve ser considerada a melhor referência para se determinar a perda de recursos estatais.
(60)
Assim, a Comissão conclui que existiu uma perda de recursos estatais equivalente à diferença entre a proposta apresentada pela Lidl e o preço de venda efectivo (4,6 milhões de SEK, cerca de 0,5 milhões de euros).
1.2. Vantagem Económica
(61)
No caso de se ter realizado um concurso público, o preço do terreno teria atingido pelo menos o valor da oferta da Lidl e a Konsum teria obrigatoriamente de pagar pelo menos este preço para adquirir o terreno. Por conseguinte, a Comissão considera que, no presente caso, a Konsum beneficiou, com a venda do terreno, de uma vantagem económica selectiva que corresponde à diferença entre a proposta da Lidl e o preço de venda efectivo.
1.3. Distorção da concorrência e efeitos sobre o comércio entre os Estados-Membros (11)
(62)
Tanto o autor da denúncia como o beneficiário do auxílio exercem a sua actividade no sector AGC. Este sector pode ainda subdividir-se em quatro segmentos: soft discount, hard discount, hipermercados e supermercados/lojas de serviços/lojas de estações de serviço. Em 2005, as quotas de mercado destes subsectores eram as seguintes: supermercados - 68,4 %; hipermercados - 16,4 %; soft discount - 11,5 %; e hard discount - 3,7 %. No mesmo ano, a quota de mercado das sociedades cooperativas de consumidores do comércio de produtos de grande consumo era de 16,2 %.
(63)
Na Suécia, o comércio grossista e retalhista de produtos alimentares é dominado por quarto grupos: ICA Ahold, Axfood AB, Coop Norden e BergendahlsGruppen AB, que representam cerca de 80 % do mercado de comércio de retalho (12).
(64)
O comércio de retalho dos produtos alimentares sueco há muito que se caracteriza por estruturas estáveis e por um baixo nível de internacionalização. Contudo, em 1999, esta imagem começou a mudar, quando o retalhista de produtos alimentares neerlandês Ahold adquiriu uma participação de 50 % no principal retalhista da Suécia, o ICA. Posteriormente, os retalhistas e as empresas nórdicas procederam a uma série de consolidações e as suas perspectivas evoluíram para posições mais nórdicas do que nacionais.
(65)
A tendência geral repercutiu-se num aumento das vendas dos hipermercados e dos grandes supermercados, enquanto os pequenos e médios estabelecimentos comerciais começaram a ficar para trás.
(66)
As lojas de desconto têm vindo a conquistar quotas de mercado. Entre 1990 e 2002, as lojas de desconto aumentaram a sua percentagem no total das vendas, de 3 % para 13 %. Em reacção a esta tendência, os retalhistas nórdicos abriram as suas próprias unidades de desconto e aumentaram o número de produtos vendidos sob a sua própria marca.
(67)
Durante o procedimento de investigação formal, a Comissão confirmou a sua avaliação inicial, segundo a qual a medida de auxílio falseava a concorrência e era susceptível de afectar o comércio entre os Estados-Membros.
(68)
A concorrência foi afectada através da distorção da afectação de activos entre empresas concorrentes. O mercado retalhista de produtos alimentares e de produtos de mercearia tem um carácter essencialmente local ou regional. Contudo, pelo facto de ocupar uma posição no mercado que afectou a estratégia de entrada de um concorrente estrangeiro, a medida era susceptível de afectar o comércio entre os Estados-Membros.
(69)
Além disso, o auxílio reforçou a posição financeira de uma empresa com actividades internacionais. De acordo com a jurisprudência do Tribunal (13)«quando um auxílio concedido pelo Estado reforça a posição de uma empresa relativamente a outras empresas concorrentes intracomunitárias, devem estas últimas ser consideradas como influenciadas pelo auxílio (acórdão de 17 de Setembro de 1980, Philip Morris/Comissão, 730/79, Col. 1980, p. 2671, n.o 11). Para o efeito, não é necessário que a própria empresa beneficiária participe nas exportações. De facto, quando um Estado-Membro concede um auxílio a uma empresa, a produção interna pode ser mantida ou aumentada, daí resultando uma redução das hipóteses de as empresas estabelecidas noutros Estados-Membros exportarem os seus produtos para o mercado deste Estado-Membro (acórdão de 13 de Julho de 1988, França/Comissão, 102/78, Col. p. 4067, n.o 19).».
1.4. Conclusões
(70)
A medida constitui um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.
2. Compatibilidade
(71)
Na sua decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, a Comissão declarou que, no caso de se confirmar a existência de um auxílio estatal, não haveria motivo para declarar a medida compatível com o Tratado (14). Em especial, a venda do terreno não pode ser considerada um auxílio ao investimento inicial compatível ao abrigo das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (15). Parece constituir um auxílio ao funcionamento que não é autorizado, nos termos do ponto 4.15 das mesmas orientações, em áreas assistidas, nos termos do n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE (16). A Comissão também confirma a sua conclusão inicial de que não existe qualquer outra base jurídica para isentar esta medida do princípio geral da proibição.
(72)
Embora se afigure que a distorção da concorrência apresenta um carácter local e que o efeito no comércio pode ser bastante reduzido, a Suécia não forneceu elementos de prova de que o auxílio visava objectivos de interesse comum. Em contrapartida, as autoridades suecas concentraram os seus argumentos nas eventuais vantagens da existência de auxílio estatal e não forneceram qualquer argumento relativamente à compatibilidade do auxílio.
(73)
A conclusão preliminar da Comissão é, por conseguinte, confirmada.
3. Recuperação
(74)
Uma vez que a medida foi executada sem notificação prévia à Comissão e é incompatível com as regras em matéria de auxílios estatais, as autoridades suecas devem proceder à recuperação do auxílio junto do beneficiário.
(75)
Importa lembrar a este propósito que a finalidade da recuperação é restabelecer a situação prevalecente no mercado antes da concessão do auxílio. O restabelecimento da situação anterior é alcançado a partir do momento em que os auxílios ilegais e incompatíveis são restituídos pelo beneficiário, que perde efectivamente a vantagem de que tinha beneficiado no mercado relativamente aos seus concorrentes. O montante a recuperar deve ser de modo a eliminar as vantagens financeiras concedidas ao beneficiário.
(76)
Uma vez que o auxílio estatal concedido à Konsum corresponde à diferença entre a oferta da Lidl e o preço de venda efectivo - 4,6 milhões de SEK (cerca de 0,5 milhões de euros) - é este o montante que deve ser recuperado.
(77)
Por conseguinte, as autoridades suecas devem proceder à recuperação, junto da Konsum, do montante de 4,6 milhões de SEK acrescido de juros a título da recuperação, calculados nos termos do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão, de 21 de Abril de 2004, relativo à aplicação do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (17). Os juros são devidos a partir da data em que o auxílio ilegal foi colocado à disposição da Konsum e até ao momento da sua recuperação efectiva.
VII. CONCLUSÃO
(78)
A Comissão considera que a Suécia, em violação do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE, executou ilegalmente a venda do terreno em questão. A Comissão considera que tal medida, que constitui muito simplesmente um auxílio ao funcionamento, não pode beneficiar de nenhuma das derrogações previstas no Tratado CE e não é compatível com o mercado comum. Por conseguinte, o auxílio tem de ser recuperado,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O auxílio estatal, no montante de 4,6 milhões de SEK, concedido ilegalmente pela Suécia à Konsum Jämtland Ekonomisk Förening, em violação do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, é incompatível com o mercado comum.
Artigo 2.o
1. A Suécia procederá à recuperação, junto do beneficiário, do auxílio referido no artigo 1.o
2. O montante a recuperar inclui os juros vencidos a partir da data em que o auxílio foi colocado à disposição do beneficiário e até à data da respectiva recuperação efectiva.
3. Os juros serão calculados numa base que prevê a sua capitalização, em conformidade com o disposto no Capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão.
Artigo 3.o
1. A recuperação do auxílio referido no artigo 1.o será imediata e efectiva.
2. A Suécia assegurará a aplicação da presente decisão no prazo de quatro meses a contar da data da sua notificação.
Artigo 4.o
1. No prazo de dois meses a contar da notificação da presente decisão, a Suécia deverá fornecer as seguintes informações à Comissão:
a)
O montante total (capital e juros) a recuperar junto do beneficiário;
b)
Uma descrição pormenorizada das medidas já adoptadas e previstas para dar cumprimento à presente decisão;
c)
Os documentos que demonstrem que o beneficiário foi intimado a reembolsar o auxílio.
2. A Suécia manterá a Comissão informada sobre a evolução das medidas nacionais adoptadas para aplicar a presente decisão até estar concluída a recuperação do auxílio referido no artigo 1.o. A simples pedido da Comissão, a Suécia transmitir-lhe-á de imediato informações sobre as medidas já adoptadas e previstas para dar cumprimento à presente decisão. A Suécia fornecerá também informações pormenorizadas sobre os montantes do auxílio e dos juros a título da recuperação já reembolsados pelo beneficiário.
Artigo 5.o
O Reino da Suécia é o destinatário da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 30 de Janeiro de 2008.